jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Carlo Antonio Manzini

Carlo Antonio Manzini (født 1599, død 1677 eller 1678) var en italiensk astronom og matematiker. 
Han kom fra adelsstanden i Bologna. I 1626 publiserte han Tabulae primi mobilis: quibus nova dirigendi ars et praecipuè circuli positionis inventio, non minus facilis quam exacta ostenditur. Dette verket inneholdt tabeller til nytte for oppstillingen av astronomiske kart.
Hans L'occhiale all'occhio, dioptrica practica fra 1660 er et av de første verker som redegjør for hvordan man fremstiller optiske linser. 


== Eksterne lenker ==
Libra antichi - Biblioteca "Guido Horn d'Arturo"
Smithsonian Institution Libraries
Geminiano Montanari

Geminiano Montanari (født 1. juni 1633 i Modena i Italia, død 13. oktober 1687) var en italiensk astronom, linsesliper og talsmann for den ekspesimentelle tilnærming innen naturvitenskapene.
Montanari studerte jus i Firenze og tok etterpå slutteksamen ved Universitetet i Salzburg. I 1662 eller 1663 flyttet han til Bologna. Der utarbeidet han et nøyaktig månekart, hvortil han benyttet et måleokular han selv hadde bygd.
Han foretok også oberservasjoner vedrørende kapillaritet og statikkens problemer, og fremkastet den hypotese at væskenes viskositet avhenger av hvordan deres molekyler er gestaltet.
Montanari ble mest kjent for en observasjon han gjorde i 1667. Han kunne da fastslå at lysstyrken fra Algol, den nest klareste stjernen i stjernebildet Perseus, gjennomgikk periodiske endringer. Dette fenomen var allerede blitt sett av andre, men Montanari var den første kjente astronom som skrev om fenomenet. (Stjerens navn på arabisk og hebraisk og andre språk har alle betydningen monster eller demon(arabisk: Al Ghul), noe som nok skyldes at fenomenet var kjent forlengst.)
I 1669 etterfulgte Montanari Giovanni Cassini som astronomilærer ved bobservatoriet i Panzano nær Modena. Der ble en av hans første oppgaver å utarbeide en astronomisk almanakk. 
Den  21. mars 1676 skriv han til Edmund Halley at han hadde fått øye på en komet.
I 1679 begynte Montanari å undervise i Padova. Men nesten alle hans nedtegnelser fra denne perioden er gått tapt. ERt brev fra 1682 er blitt bevart - der skriver han om Halleys komet. 
Han skrev også om økonomi og om myntvesenet og pengeverdi (1683).


== Verker ==

De motionibus naturalibus a gravitate pendentibus (1667)
Pensieri fisico-matematici (1667)
La Livella Diottrica (The Spirit Level) (1674)
Trattato mercantile delle monete (1680)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«The impact of Galilean culture - From Bonaventura Cavalieri to Gian Domenico Cassini», Bologna University Department of Astronomy (2004)
Sphecodina

Sphecodina er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 50-70 millimeter), kraftige, mørkbrune svermere med kort, tykk kropp og forholdsvis små vinger. Forvingene er noe flikete. Bakvingene er farget i gult og svart. Larvene er svært variable i fargen, hornet på det siste bakkroppsleddet somde fleste svermerlarver har er redusert til en vorte, som gjerne er i en kontrasterende farge mot kroppen.


== Levevis ==
Larvene lever på planteslektene Vitis og Ampelopsis (vinfamilien). De voksne sommerfuglene av S. abottii flyr i skumringen og lager en summende lyd ikke ulikt humler, mens S. caudata er dagaktiv, mest om formiddagen.


== Utbredelse ==
Slekten har en to-delt utbredelse: Sphecodina abbottii lever i det østlige Nord-Amerika mens Sphecodina caudata lever i Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Sphecodina  Blanchard, 1840
Sphecodina abbottii (Swainson, 1821)
Sphecodina caudata (Bremer & Grey, 1853)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.
Silkmoths.bizland.com - Sphecodina abbottii [1]
Sphingidae of the Eastern Palaearctic - Sphecodina caudata [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Sphecodina i Encyclopedia of Life 
(en) Sphecodina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Sphecodina hos ITIS 
(en) Sphecodina hos NCBI 
(en) Kategori:Sphecodina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sphecodina – detaljert informasjon på Wikispecies
Heliometer

Heliometer (fra gresk helios (sol) og metron (måle)) er et instrument som opprinnelig ble konstruert for å måle variasjonene i solens diameter gjennom årets årstider. I dag brukes betegnelsen også om moderne instrumeter med et større bruksområde.Det grunnleggende prinsippet er at en introduserer et delt element i den optiske banen i et teleskop slik at det dannes et dobbelbilde. Dersom det ene elementet kan beveges med en mikrometerskrue kan en utføre presise vinkelmålinger. Den enkelt metoden er å dele objektivet i to der den ene delen står fast og den andre kan flyttes med mikrometerskruen slik at to delene forflyttes langs skillelinjen mellom dem.
For å måle, for eksempel, solens diameter så skrur en til de to halvdelene av solen såvidt rører hverandre og avleser mikrometeret. Tilsvarende kan en måle avstanden mellom to stjerner ved at bildet av den ene såvidt rører bildet av den andre. (Egentlig kanten av den ene mot tilsvarende kant på den andre stjernen)

Den første bruk av dette prinsippet innen astronomiske målinger tilskrives Servington Savary fra Exeter i 1743. I 1748 videreførte Pierre Bouguer prinsippene ved målinger ved hjelp av dobbelbilder, men nå uten bruk av filamentmikrometer ved å flytte to linser med samme brennvidde. John Dollond kombinerte ideene til begge og ble den første som i 1754 laget det første praktiske heliometer. Så langt en kan se så var det Joseph von Fraunhofer som i ca 1820 benyttet en akromatisk linse og dermed skapte det første moderne heliometer.
Den første vellykkede målingen av avstanden til en stjerne ble gjort av Friedrich Bessel i 1838for stjernen 61 Cygni der han benyttet et Fraunhoferheliometer. 
Dette var heliometeret ved observatoriet i Königsberg. Heliomteret var bygget av Joseph von Fraunhofers firma, men selv døde denne før heliometeret ble overlevert til Bessel.Selv om heliometeret var vanskelig i bruk hadde det enkelte fortrinn som Bessel dro nytte av,  blant annet en større synsvinkel enn mange andre refraktorer i perioden. Det kunne også minimere virkningen av atmosfærsisk turbulens sammenlignet med heliometer med filamentmikrometer.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hirshfeld, Alan w. (2001). Parallax: The Race to Measure the Cosmos. New York: W. H. Freeman. ISBN 0-7167-3711-6. 
Zeilik, Michael A.; Gregory, Stephan A. (1998). Introductory Astronomy & Astrophysics (4th utg.). Saunders College Publishing. ISBN 0-03-006228-4. .
Denne artikkelen inneholder materiale fra Encyclopædia Britannica Eleventh Edition, en publikasjon som nå er offentlig eiendom. Volume 13, pp. 224–230
Willach, Rolf.  "The Heliometer:  Instrument for Gauging Distances in Space."  Journal of the Antique Telescope Society, number 26, pp. 5–16 (2004).


== Eksterne lenker ==
Photos from the largest heliometer in the world  (Kuffner-Observatory, Vienna)
Cizara

Cizara er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 50-70 millimeter), kraftige, brunlige svermere. Kroppen hos C. sculpta er mørkbrun med hvite striper. Forvingen har et stort, mørkt brunlig felt i midten, i ytre del er dette gjennomskåret av et rett, lyst tverrbånd med en nyreformet, metallisk flekk i øvre ende. Bakvingen er oransje ved roten.
C. ardeniae er mer kontrastrikt farget, brunsvart og hvitt, men med lignende tegninger som C. sculpta.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i maurefamilien (Rubiaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, Australia og på New Zealand.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Cizara Walker, 1856
Cizara ardeniae - (Lewin, 1805) - Australia og New Zealand
Cizara sculpta - (Rudolf Felder, 1874) - Sørøst-Asia


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.10. 2012.
Sphingidae of the Eastern Palaearctic - Cizara sculpta [1]
Caterpillars of Australian Lepidoptera - Cizara ardeniae [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Cizara i Encyclopedia of Life 
(en) Cizara i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cizara hos NCBI 
(en) Kategori:Cizara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cizara – detaljert informasjon på Wikispecies
Hayesiana

Hayesiana er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 60-80 millimeter) svermere.
De to artene ser noe ulike ut, men begge er nokså oppsiktsvekkende. H. farintaenia er dypt jadegrønn når den er nyklekt, men fargen falmer etter hvert til brunt. Forvingen har et metallisk blåaktig tverrbånd i ytre del og en liten flekk av samme farge ved roten, dessuten en gulhvit flekk ved vingespissen.
H. triopus har en mye kortere og kraftigere kropp, med hvite striper på thorax. Bakkroppen har et skarpt rosa tverrbånd som er avbrutt i midten. Forvingen er ganske smal, brun med brunsvarte, litt diffuse tverrlinjer og en stor, omtrent kvadratisk, snøhvit flekk omtrent halvveis ute i vingen. Bakvingen er brunsvart med en snøhvit flekk ved forkanten og et smalt, rosa felt ved bakhjørnet.


== Levevis ==
De voksne svermerne er dagaktive.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, mest i det sørlige Kina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Hayesiana Fletcher, 1982
Hayesiana farintaenia Zhu & Wang, 1997
Hayesiana triopus (Westwood, 1847)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.
Sphingidae of the Eastern Palaearctic - Hayesiana farintaenia [1]
Sphingidae of the Eastern Palaearctic - Hayesiana triopus [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Hayesiana i Encyclopedia of Life 
(en) Hayesiana i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hayesiana hos NCBI 
(en) Kategori:Hayesiana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hayesiana – detaljert informasjon på Wikispecies
Dani Karavan

Dani Karavan (født 7. desember 1930 i Tel Aviv, død 29. mai 2021 samme sted) var en israelsk billedhugger, med særlig vekt på stedskunst.


== Utstillinger ==
1976: Veneziabiennalen
1977: documenta 6, Kassel
1987: documenta 8, Kassel
1993: Germanisches Nationalmuseum, Nürnberg
2006: Aktives Museum Spiegelgasse, Wiesbaden
2008: Martin-Gropius-Bau, Berlin


== Verker ==

		
		


== Referanser ==
Maassenia

Maassenia er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 50-80 millimeter), brunlige svermere.
Overflatisk er de påfallende like på store utgaver av metallfly av slekten Autographa, tross at de overhodet ikke er beslektet med disse. Forvingen er brunlig med tverrbånd i ulike sjatteringer, i midten med en spørsmålstegn-lignede, sølvhvit flekk. Bakvingen er gråbrun.
Maassenia distincta kjennes lett på at vingenes ytterkanter er markert tannede.


== Utbredelse ==
Slekten er bare kjent fra Madagaskar og Komorene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Maassenia Saalmüller, 1884
Maassenia distincta Gehlen, 1934
Maassenia heydeni (Saalmüller, 1878)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Maassenia i Encyclopedia of Life 
(en) Maassenia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Maassenia hos NCBI 
(en) Kategori:Maassenia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Clarina

Clarina er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 50-80 millimeter), lysbrune svermere.
Forvingens indre halvdel er markert lysere enn den ytre, med et skarpt skille mellom.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i vinfamilien (Vitaceae).


== Utbredelse ==
Slekten har sitt kjerneområde i Tyrkia, men forekommer også på Kypros, i Syria, Iran og Irak.


== Systematisk inndeling ==
Slekten står trolig svært nært til den østasiatiske slekten Ampelophaga, som den ligner mye. Noen inndelinger regner bare med én art, som da blir hetende Clarina kotschyi.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Clarina Tutt, 1903
Clarina kotschyi - (Kollar, 1849)
Clarina syriaca - (Lederer, 1855)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.
Sphingidae of the Western Palaearctic - Clarina kotschyi [1]
Sphingidae of the Western Palaearctic - Clarina syriaca [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Clarina i Encyclopedia of Life 
(en) Clarina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Clarina hos Fauna Europaea 
(en) Clarina hos NCBI 
(en) Kategori:Clarina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Leucostrophus

Leucostrophus er en slekt av sommerfugler som hører til familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-50 millimeter), svært kraftige, mørke svermere. Kroppen og vingene er svartgrå bortsett fra et hvitt tverrbånd på bakkroppen. Kroppen er kort sylindrisk, med en dusk ("hale") av lange hår på bakkroppsspissen. Vingene er ganske små sammenlignet med kroppen.


== Levevis ==
Disse svermerne er i aktivitet både dag og natt.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Macroglossini Harris, 1839
Gruppen Macroglossina Harris, 1839
Slekten Leucostrophus  Rothschild & Jordan, 1903
Leucostrophus alterhirundo Gerstaecker, 1871
Leucostrophus commasiae (Walker, 1856)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.
African Moths - Leucostrophus alterhirundo [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Leucostrophus i Encyclopedia of Life 
(en) Leucostrophus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Leucostrophus hos Fauna Europaea 
(en) Leucostrophus hos NCBI 
(en) Kategori:Leucostrophus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bilder av artene
Unzela

Unzela er en slekt av svermere.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 45 millimeter), gråbrunt spraglete svermere.
Forvingens ytterkant er ujevn, litt fremskutt i midten. Vingen har gjerne et mørkere tverrbånd i midten.


== Levevis ==
Larvene lever trolig på planter i vinfamilien og/eller Dilleniaceae.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Ditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Dilophonotini
Slekten Unzela Walker, 1856
Unzela japix (Cramer, 1776)
Unzela pronoe Druce, 1894
		


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 25.10. 2012.
Oehlke, B. (2011) Tribus Dilophonotini. Med bilder av artene [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Unzela i Encyclopedia of Life 
(en) Unzela i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Unzela hos NCBI 
(en) Kategori:Unzela – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Oryba

Oryba er en slekt av svermere.


== Utseende ==
Store (vingespenn 100-120 millimeter) svermere med mørkgrønn overside og oransje underside.
Forvingene er litt sigdformede og har gjerne en purpuraktig glans i den ytre delen. Bakkroppen har gule sideflekker.


== Levevis ==
Larvene har blitt funnet på planter i slekten Isertia (maurefamilien).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Ditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Dilophonotini
Slekten Oryba Walker, 1856
Oryba achemenides (Cramer, 1779)
Oryba kadeni (Schaufuss, 1870)
		


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 25.10. 2012.
Oehlke, B. (2011) Tribus Dilophonotini. Med bilder av artene [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Oryba i Encyclopedia of Life 
(en) Oryba i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Oryba hos NCBI 
(en) Kategori:Oryba – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oryba – detaljert informasjon på Wikispecies
Gambugliano

Gambugliano er en italiensk kommune i provinsen Vicenza i Veneto. Kommunen har 841 innbyggere (2013).


== Befolkningsutvikling ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Gambugliano – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stolidoptera

Stolidoptera er en slekt av svermere.


== Utseende ==
Store (vingespenn 80-90 millimeter), kraftige, mørkt olivengrønne svermere. Thorax har et trekantet, lysere midtfelt. Forvingene er flikete. Bakvingene er svartbrune.


== Levevis ==
Larvene har blitt funnet på planter i kirsebærslekten (Prunus, rosefamilien) og slekten Thalia (Marantaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Underordenen Ditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Macroglossinae
Slektsgruppen Dilophonotini
Slekten Stolidoptera Rothschild & Jordan, 1903
Stolidoptera cadioui Haxaire, 1997
Stolidoptera tachasara (Druce, 1888)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 25.10. 2012.
Oehlke, B. (2011) Tribus Dilophonotini. Med bilder av artene [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Stolidoptera i Encyclopedia of Life 
(en) Stolidoptera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Stolidoptera hos NCBI 
(en) Kategori:Stolidoptera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Panogena

Panogena er en slekt av sommerfugler som tilhører familien svermere (Sphingidae).


== Utseende ==
Middelsstore til store (vingespenn 70-100 millimeter), gråspraglete svermere som overflatisk ligner den europeiske arten furusvermer (Sphinx pinastri). Bakvingen er gul i den indre delen.


== Utbredelse ==
Slekten er bare kjent fra Madagaskar og Komorene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien svermere, Sphingidae
Underfamilien Sphinginae
Gruppen Sphingini
Slekten Panogena Rothschild & Jordan, 1903
Panogena jasmini (Boisduval 1875)
Panogena lingens (Butler 1877)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 26.10. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Panogena i Encyclopedia of Life 
(en) Panogena i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Panogena hos NCBI 
(en) Kategori:Panogena – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bilde av Panogena jasmini
Bilder av artene
Xu Xi (forfatter)

Xu Xi (kinesisk: 许细, født i 1954 i Hongkong), opprinnelig navn Xu Su Xi (许素细), er en engelskspråklig forfatter. Hennes foreldre var kinesere fra Indonesia som var kommet tilbake som handelsfolk til Hongkong. Hun har bosatt seg i USA og blitt amerikaner.


== Bibliografi ==
Habit of a Foreign Sky, Haven Books, 2010, ISBN 978-988-18-9672-8
Evanescent Isles: From My City-Village. Hong Kong University Press. 2008. ISBN 978-962-209-946-3. 
The Unwalled City. Typhoon Media Ltd. 2000. ISBN 978-988-19-5343-8. 
Hong Kong Rose (1997); Asia 2000, ISBN 978-962-7160-55-7; Chameleon Press, 2005, ISBN 978-988-97060-5-0
Chinese Walls. Typhoon Media Ltd. 1994. ISBN 978-988-19-5344-5. 
Overleaf Hong Kong: stories & essays of the Chinese, Overseas, Chameleon Press, 2005, ISBN 978-988-97060-6-7
History's fiction: stories from the city of Hong Kong, Chameleon Press, 2001, ISBN 978-1-387-80215-9
Daughters of Hui. Typhoon Media Ltd. 1996. ISBN 978-988-19-5347-6. 
Chinese Walls. Typhoon Media Ltd. 1994. ISBN 978-988-19-5344-5. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Xu Xi's Authors Guild site
Xu Xi at Ploughshares
"Xu Xi Interview", pif magazine, Derek Alger, May 30, 2003