Sámiid ædnan

«Sámiid ædnan» (norsk: samisk jord) er en norsk sang med elementer av visesang, joik og pop fra 1980 som ble framført av Sverre Kjelsberg og Mattis Hætta. Kjelsberg komponerte melodien, Hætta sto bak joiken og Ragnar Olsen skrev teksten. «Sámiid ædnan» vant Melodi Grand Prix 1980 og var det norske bidraget til Eurovision Song Contest i Haag i Nederland samme år. Ordene i tittelen er nordsamiske og betyr samisk jord. Teksten refererer til samefolkets politiske kamp for større autonomi, blant annet sultestreiken foran Stortinget i forbindelse med Altasaken. Sangen lå 13 uker på VG-lista og har siden blitt et av de mest minneverdige bidragene i Melodi Grand Prix.


== Bakgrunn ==
Tekstforfatter Ragnar Olsen og komponist Sverre Kjelsberg hadde under demonstrasjonene rundt utbyggingen av Alta-Kautokeinovassdraget i 1979 skrevet en sang:

Framførr tinget der dem satt,Sámiid ædnan, Sámiid ædnan.Hørtes joiken dag og nattSámiid ædnan.Joik har større kraft enn kruttSámiid ædnan, Sámiid ædnan.Førr en joik tar aldri sluttSámiid ædnan.

Tidligere Pussycats-stjerne Sverre Kjelsberg var nå blitt musiker for Hålogaland Teater og hadde blitt spurt av NRK om han kunne levere en låt til Melodi Grand Prix 1980. Valget falt på «Sámiid ædnan». NRK tok videre kontakt med Mattis Hætta og spurte om han kunne tenke seg å framføre sangen sammen med Sverre Kjelsberg. Selv kunne ikke Hætta forstå hvorfor han skulle delta i et slikt underholdningsprogram på fjernsynet. Men så var han på reise til Göteborg da det plutselig begynte å brenne i turnébussen. Dermed var det bare å pakke sammen sakene og reise nordover. Og i Tromsø møtte han omsider Sverre Kjelsberg.
På en biltur mellom Tromsø og Finnsnes vinteren 1980 satt Mattis og joiket den ene melodien etter den andre mens Sverre lyttet til. Mattis forteller selv: «Jeg joiket og joiket. Hele veien. Dette er en biltur på mange mil. Og rett før Nordkjosbotn satt den. Det var ingen tvil. Pang! Der hadde vi den.» Joiken som ble sangens refreng, hadde Hætta for øvrig allerede framført i sammenheng med den samiske sultestreiken foran Stortinget i oktober 1979.


== Melodi Grand Prix ==

Så snart de hadde funnet ut hvordan de skulle veksle visesang og joik, ringte de til Egil Monn-Iversen. Mattis mintes den merkelige framgangsmåten; at de satt der med hver sin telefon: «Sverre sang i det ene røret, og jeg joiket i det andre, og i Oslo satt Monn-Iversen og skrev noter. 'Ok, gutter, nå har jeg den. Da skriver jeg arrangementet', sa han til slutt. Og det gjorde han. Den norske finalen ble vunnet, … »


== Eurovision Song Contest ==
Aftenposten mente rett låt hadde vunnet den norske finalen og fikk følge av ABBA-manageren Stikkan Anderson som spådde Norge en høy plassering i Haag. Låten gikk også raskt til topps på VG-lista og lå der i 13 uker. Dette var andre gang en norsk vinnermelodi nådde toppen av VG-lista.Under Eurovision Song Contest 1980 var det også stor oppmerksomhet omkring det norske bidraget, og internasjonal presse fulgte de norske deltakerne tett. Europas juryer var derimot ikke like imponerte, «Sámiid ædnan» ble bare nummer 16 av 19, med 15 poeng der de to høyeste poengsummenene kom fra henholdsvis Vest-Tyskland og Marokko. Sangen var likevel en kraftig politisk markering, og det var første gang joik ble brukt i Eurovision Song Contest.


== En av de kjente ==
«Sámiid ædnan» har etter hvert blitt en av de mest kjente vinnermelodiene i Melodi Grand Prix, med et joike-refreng som de fleste voksne nordmenn kan utenat. NRK kåret i 2010 også sangen til det mest minneverdige i Melodi Grand Prix-historien. Sangen vekket dessuten stor oppmerksomhet i utlandet, og supporterne til det engelske fotballaget Accrington Stanley FC adopterte joiken i 2008.2010 kåret NRK bidraget til det mest minneverdige øyeblikket i Melodi Grand Prix. Ved sangens 30-årsjubileum, under Eurovision Song Contest 2010 i Oslo, framførte Hætta og Kjelsberg sangen på nytt på en sidekonsert til arrangementet i Oslo. 


=== Plagiatanklager ===
Rett etter den norske finalen haglet plagiatbeskyldningene mot vinnermelodien. I et intervju med VG sa 15-åringen Isak Mattis Triumf at han fikk den samme joiken i dåpsgave, men Mattis Hætta nektet for at han hadde stjålet noen andres joik. Anklagene ble heller ikke tatt til følge av NRK, og «Sámiid ædnan» reiste til Haag for å representere Norge. 30 år etter blusset plagiatanklagene opp igjen, da joiken ble brukt i den amerikanske filmen The Thing.


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Harald Henmo: «Nomaden», s. 36–38. Klassekampen nr. 119. Lørdag 29. mai 2010.