jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Klabb og Babb (TV-serie)

Klabb og Babb var en norsk barneserie som ble sendt på NRK Barne-TV fra 1974 til 1976. Serien handlet om to landstrykere, Klabb og Babb, som dro langs landeveien med kjerra si. Klabb og Babb var to uvanlige personer som opplevde verden litt på siden i forhold til de andre. De sov ofte under åpen himmel og drev med spill og gjøgleri for å tjene til livets opphold. De var alltid fulle av muntre innfall og opplevde mye rart på reisen. Rollene som Klabb og Babb ble spilt av Øivind Blunck og Sverre Anker Ousdal. Manus var ved Bjørn Rønningen. Han lagde også musikken og skrev visene.
Det første året gikk serien under tittelen «Krumelurer med Klabb og Babb», siden bare Klabb og Babb.
Serien ble sendt i reprise i 1978, 1980, 1981, 1983, 1986 og 1987.TV-serien var også opphav til revygruppen Klabb og Babb, som blant annet gav ut to LP-plater. Også denne med Øivind Blunck og Sverre Anker Ousdal.
Barne-TV-seriens åpningsmelodi var Gammel jegermarsj med en nyskrevet tekst.
To noe enkle figurer (...) skjøv en kjerre foran seg. I god sosialrealistisk stil etter Prøysens Romeo Clive og Lingrens Rasmus på loffen, var de landeveis-fanter i merkelige klær og rallarhatter. Tross dette var Klabb og Babb fornøyd med lite, og påtatt undrende og velvillige overfor verden rundt seg. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Klabb og Babb på Internet Movie Database 
(no) Klabb og Babb på NRK TV 
Programmene på NRK Nett-TV
Kazoo (singel)

Kazoo er en musikksingel med Harald Heide-Steen jr. og Øivind Blunck under navnet Harry-guttene. Albumet ble utgitt på Slager Records (HS 139) i 1989.
Låten «Kazoo» ble komponert av Jan Kranmo og «Sommersang» av Ole Bredahl. Alf Tande-Petersen skrev tekstene. «Sommersang» ble fremført sammen med Frøken Detektiv (Anne Marit Jacobsen).
«Kazoo» og «Sommersang» ble også utgitt på Postens sommerkassett 1989 der Heide-Steen jr., Blunck og Jacobsen i tillegg opptrer mellom låtene.


== Sporliste ==
«Kazoo» (2:09)
«Sommersang» (3:58)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kazoo på Discogs 
(no) Kazoo på Rockipedia
Jul i Skippergata

Jul i Skippergata er et musikkalbum med Ole Paus, utgitt i 2006.


== Sporliste ==
«I denne søte juletid» (Trad. / Hans Adolph Brorson)
«Hellige natt» (Adolphe Adam / Ole Paus)
«Sang fra en lys morgen» (Ole Paus)
«Stille natt» (Franz Gruber / Erik Hillestad)
«Det kimer nu til julefest» (N.F.S. Grundtvig / C.C.N. Balle)
«I en steingrå vinter» (Ole Paus / Christina Rossetti)
«Du grønne, glitrende tre» (Bernt Anker / Johan Krohn)
«Den lille stjernen» (Ole Paus)
«Et lite barn så lystelig» (Trad. / Arvid Pedersønn / Erik Ansnes)
«Jerusalem» (William Blake / Hubert Parry / Ole Paus)
«Her kommer dine arme små» (Hans Adolph Brorson / J.A.P. Schulz)
«Bred dine vide vinger» (Trad./ Lina Sandell / Ole Paus)
«Deilig er jorden» (Trad. / B.S. Ingemann)


== Medvirkende ==


=== Musikere ===
Ole Paus - sang, gitar, låtskriver
Per Kolstad - piano, orgel
Sveinung Hovensjø - bass
Jostein Forsberg - munnspill
Per Willy Aaserud - trompet
Lars Andreas Haug - tuba
Øyvind Brække - trombone
Ottar Nesje - trommer, perkusjon
Møtesteders gjester - kor


=== Øvrige ===
Erik Hillestad - produsent
Andreas Utnem - arrangement
Martin Abrahamsen - miksing
Björn Engelmann - mastering
Bjørn-Eivind Årtun - fotograf
Ellen Rongstad - coverdesign
Pausposten Extra!

Pausposten Extra er et musikkalbum med Ole Paus, utgitt i 1996.
Platen er den siste av totalt fem musikkalbum der Paus dyrker skillingsvisen til å kommentere samfunnsliv, politikk og kjendiser på en ironisk og ofte injurierende måte. I visen «Sangen om Carl Ivar» synger Paus bl.a. «tenk hvor deilig jorden ble hvis Carl I. Hagen var homse, hvis han gikk med store sjal og stram tricot».


== Sporliste ==
«Den lille tårnsangen»
«Spon og stas»
«Sangen om Carl Ivar»
«Nytt fra arbeidsmarkedet»
«Ekstraservice»
«Nytt fra utlandet»
«Underholdningsnytt»
«Fiskeren trygg»
«Sjømennene og blondinen»
«Nytt fra E-tjenesten»
«Oppsummeringe og finale»


== Medvirkende ==


=== Musikere ===
Ole Paus - sang, gitar, munnspill, telefon fra Hvaler, låtskriver
Sven Ohrvik - keyboard, trekkspill, produsent
Susanne Lundeng - fiolin
Per Mathisen - bass
Jon Larsen - gitar på Spon og stas, Nytt fra arbeidsmarkedet, Nytt fra utlandet og Nytt fra E-tjenesten


=== Øvrige ===
Per Sveinson - tekniker
Ola Johansen - mastering
Espen Berg - mastering
Millimeterpress - coverdesign


== Se også ==
Paus-posten (1977)
Nye Paus-posten (1977)
Siste Paus-posten (1978)
Stopp pressen! Det grøvste fra Paus-posten (1995)
Den velsignede

Den velsignede er et musikkalbum med Ole Paus, utgitt i 2000.


== Sporliste ==
«Den velsigne 1»
«Støvet som glir over jorden»
«Øynene»
«Hvis du tror at jeg har glemt deg»
«Hva skal man gjøre med mennesker som meg»
«Den siste reise»
«Livet og jeg»
«Vi skal mose dem, elskede»
«Gratulerer med dagen»
«Brevet til Evert»
«Den velsignede 2»


== Medvirkende ==


=== Musikere ===
Ole Paus - sang, låtskriver
Sven Ohrvik - keyboard, arrangement, tekniker
Raúl Verdecia - gitarer
Frank Rubio - bass
Ernesto Diaz - fiolin
Ana Julia Badia - fiolin
Marta Salgado - bratsj
Alejandro Rodriguez - cello
Frank Padrón - trompet
Alfred Thompson - tenorsaksofon
Javier Zalba - barytonsaksofon
César López - sopransaksofon
Carlos Pérez - trombone
Ruy López Verdecia - trommer
Edgar Martinez Ochoa - perkusjon
Emilio Del Monte Jr. - congas
Ariadna Rybakova - dirigent
Voskreseije - kor


=== Øvrige ===
Erik Hillestad - produsent
Emilio Vega - arrangement


== Eksterne lenker ==
(en) Den velsignede på Discogs
Sanger fra et hvitmalt gjerde i sjelen

Sanger fra et hvitmalt gjerde i sjelen er et musikkalbum med Ole Paus, utgitt i 2005.


== Sporliste ==
«En liten overture til dommedag» (Ole Paus)
«Skyer rundt et fjell» (Ole Paus)
«For eksempel Spania» (Ole Paus)
«Det eneste menneske på jorden» (Ole Paus)
«Nettverk» (Ole Paus)
«Post Woodstock» (Ole Paus)
«Tinky Winky» (Ole Paus)
«Willy Moreno» (Ole Paus)
«Derfor» (Ole Paus)
«På et hvitmalt gjerde i sjelen» (Ole Paus)
«Mærradalen» (Ole Paus)
«Halleluja» (Leonard Cohen/Ole Paus)


== Medvirkende ==


=== Musikere ===
Ole Paus - sang, akustisk gitar, arrangement, låtskriver
HP Gundersen - sang, bass, steelgitar, kor, arrangement, produsent
Real Ones - div. instrumenter, kor, arrangement
Øystein Skjælaaen
Ivar Chelsom Vogt
David Godfrey Chelsom Vogt
Jørgen Sandvik
Kåre Opheim
Arne Sandvoll - sang på Mærradalen


=== Øvrige ===
Erik Hillestad - produsent
Yngve Sætre - tekniker
Kjartan Meinseth - miksing
Björn Engelmann - mastering
Frankfurt (Oder)

Frankfurt (Oder) er en by i delstaten Brandenburg i Tyskland. Byen ligger ved elven Oder, og hadde 60 625 innbyggere i 2009.


== Historie ==
Byen ble grunnlagt på 1200-tallet. I senmiddelalderen dominerte den handelstrafikken på elven mellom Breslau og Stettin. Byen har hatt universitet siden 1500-tallet – Universität Viadrina – som imidlertid ble stengt ved opprettelsen av Humboldt-universitetet i Berlin. Lærerstaben og utstyret ble flyttet til andre læresteder, særlig Breslau (polsk: Wrocław) i dagens Polen. 
I april 1945 ved avslutningen av andre verdenskrig brant praktisk talt hele byen opp. Da grensen mellom Tyskland og Polen ble trukket etter krigen, havnet bydelen Dammvorstadt på den polske siden av grensen og ble til byen Słubice. Grensen mellom Tyskland og Polen går i elven Oder (polsk: Odra) og byen har etter denne fått sitt tillegg i navnet, (Oder) (skrives alltid i parentes), også for å skille den fra byen Frankfurt am Main.


== Kjente personer med tilknytning til Frankfurt (Oder) ==
Carl Philipp Emanuel Bach, organist og komponist
Erich Hoepner, generaloberst og motstandsmann mot Hitler
Alexander von Humboldt, naturforsker
Michael Praetorius, organist og komponist
Heinrich von Kleist poet, dramatiker og forfatter


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Frankfurt (Oder) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Frankfurt (Oder) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Céline Bara

Céline Bara  (født 9. september 1978 i Antony i Frankrike) er en fransk tidligere pornoskuespiller.


== Utvalgt filmografi ==
2015 :Antithéiste ,Céline Bara Studio
2012 :Baranormal Sexuality ,Céline Bara Studio
2011 :Bara Sex Dance ,Céline Bara Studio
2011 :Baradoxal ,Céline Bara Studio
2010 :Céline vs Stéphanie ,Céline Bara Studio
2010 :Baraback ,Céline Bara Studio
2010 :Céline Bara vs Satan ,Céline Bara Studio
2010 :Star Trik ,Céline Bara Studio
2009 :Pornanthologie volume 1 ,Céline Bara Studio
2009 :Pornanthologie volume 2 ,Céline Bara Studio
2009 :Pornanthologie volume 3 ,Céline Bara Studio
2008 :Au nom du Fist ,Céline Bara Studio
2003 :Doktor Fellatio 18,Elegant angel
2001 :Enculator ,"Cyrille Bara"
2001 :Déclic Rectal ,"Cyrille Bara"
2001 :The Bara Sex Show ,"Cyrille Bara"
2001 :Psychose Rectale ,"Cyrille Bara"
2000 :Hardlander ,"Cyrille Bara"
2000 :Casseur de fesses ,"Cyrille Bara"
2000 :Doggy girls ,"Cyrille Bara"
2000 :Les Garces des étoiles ,"Cyrille Bara"
2000 :Fiction anal ,"Cyrille Bara"
2000 :Hardlander ,"Cyrille Bara"
2000 :Obsessions Virtuelles ,"Cyrille Bara"
2000 :Libre excès ,"Cyrille Bara"
2000 :Sex Dream ,"Cyrille Bara"
2000 :Agent 7007 ,"Cyrille Bara"
2000 :Analyseur ,"Cyrille Bara"
2000 :Girls in Black ,"Cyrille Bara"
2000 :Dévore moi ,"Cyrille Bara"
2000 :Anal Training ,"Cyrille Bara"
2000 :Les confessions de Céline ,"Cyrille Bara"
2000 :La diablesse ,"Cyrille Bara"
2000 :Les Fantasmes de Céline ,"Cyrille Bara"
2000 :Black is black 3 Concorde
2000 :Lesbian anal 5 Concorde
2000 :Les Tontons tringleurs ,Blue One
2000 :2000 ans d'amour, Colmax
2000 :Au Féminin, Imamedia
2000 :Whore Factory . Extrem associat
2000 :Smell like fish ,Extrem associat
1999 :Wild Wild Sex ,Maeva vidéo
1999 :Amours de femmes ,Maeva Vidéo
1999 :Police des moeurs ,Colmax
1999 :Les filles de la patronne ,Marc Dorcel
1999 :Passage à l'acte ,JTC
1999 :Tournage X 2,Luxor Vidéo
1999 :Ass woman 8, XY video
1999 :Fist Uro 18 ,Concorde
1999 :Les ensorceleuses ou le Projet Blair Bitch, Mad X
1999 :Requiem anal ,Lucy vidéo
1999 :Extrem anal 11 ,Concorde
1999 :Toisons au naturel ,Alkrys
1999 :95C ,Nanou vidéo
1999 :Malicia la malicieuse ,Nanou vidéo
1999 :Profession enculeur ,Nanou vidéo
1999 :Grosses névrosées du cul , MST


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Céline Bara – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Céline Bara på Internet Movie Database 
(en) Céline Bara hos The Movie Database 
(en) Céline Bara på Adult Film Database 
(en) Céline Bara på Internet Adult Film Database 
Céline Bara på Twitter 
Céline Bara EGAFD
La Dépêche du Midi
La Sodomite
Dossier de presse
Nominations Hot d'or 2000 AVN
Le MEMENTO
Musikkåret 1565

Musikkåret 1565 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1565.


== Publikasjoner ==
Cipriano de Rore – Le vive fiamme


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Bezirk Potsdam

Bezirk Potsdam var et av 14 distrikter (Bezirk) i Den tyske demokratiske republikk (DDR). Det ble opprettet under forvaltningsreformen i DDR i 1952, og eksisterte frem til oppløsningen av DDR i 1990. Dets administrative senter var Potsdam.


== Administrativ inndeling ==
Bezirk Frankfurt var inndelt i to bykretser og 15 landkretser:

Ved oppløsningen av DDR sommeren 1990 ble Bezirk Potsdam oppløst, og kretsene ble en del av Brandenburg.


== Regjeringssjefer og Partiledere ==


=== Leder av distriktets råd ===
1952–1953: Curt Wach (1906–1974)
1953–1957: Josef Stadler (1906–1984)
1957–1960: Herbert Rutschke (1905–1978)
1960–1962: Franz Peplinski (1910–1991)
1962–1971: Herbert Puchert (1914–1997)
1971–1974: Günter Pappenheim (1925–)
1974–1977: Werner Eidner (1923–)
1977–1990: Herbert Tzschoppe (1927–)


=== Førstesekretær i distriktets avdeling av SED ===
1952–1955: Kurt Seibt (1908–2002)
1955–1957: Eduard Götzl (1921–1986)
1957–1964: Kurt Seibt (1908–2002)
1964–1976: Werner Wittig (1926–1976)
1976–1989: Günther Jahn (1930–2015)
1989–1990: Heinz Vietze (1947–)


== Referanser ==
Lille Ragnhild

«Lille Ragnhild» er en skillingsvise som kommer fra Mørekysten. Rundt 1850 bodde det en tysk greve, Woldin, på Møre, og det var hans sønn som ble forelsket i husmannsjenta Ragnhild, men som ikke kunne få henne på grunn av rangen. Det finnes flere varianter av denne visa. En heter «Den skjønne Ragna», og er adskilling lengre enn denne. Visa ble innspilt på platen Frem fra Glemselen kap. 2 med Rita Engebretsen


== Teksten ==
Lille Ragnhild var fattig og født i ringe stand hun var ensom og forlatt på denne jord. Hennes moder døde tidlig mens Ragnhild var et barnhennes fader på slagmarken falt
Grev Woldin var mektig og rik i sin standhan formante sin sønn i største hast,å forlate sin Ragnhild, på sjøen drage utfor å glemme sin trofaste brud.
Nei, enn om jeg reiser hverken fjernt eller nærfra min Ragnhild som jeg har så kjærHeller vil jeg dø ut på bølgene,enn i fra min Ragnhild å gå.
Så satte de seg ned for å skrive et brevog i brevet sto skrevet disse ord:Farvel da kjære fader, farvel da kjære moreders sønn ser I aldri mer på jord.
Så møttes de da på det avtalte stedog så tok de hverandre i hånd,så kastet de seg ut i det opprørte hav,som for evig skal være deres grav.
Da faderen fikk brevet og så hva der i stolot han lete etter Ragnhild og sin sønn.Borte fra hans stolthet og stolte overmottil Gud han sendte opp så mangen bønn.
Ta dette i betraktning foreldre som har barnog la kjærligheten gå sin rette gangfor selv om hun var fattig, og selv om han var rik:Ut i døden er alle vi lik


== Kilder ==
«Frem fra glemselen», Per Johan Skjærstad, Stokke Forlag 2000
Sangene i våre hjerter Elin Prøysen, Damm 2000
Reichsstatthalter

Reichsstatthalter var et embede som ble innført i Tyskland under det tredje riket kort tid etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen i januar 1933.  Hensikten var å skaffe seg kontroll over delstatene.
Delstatenes regjeringer og parlament, med unntak av Preussen, ble avskaffet og erstattet ved at NSDAP tok direkte kontroll over delstaten.Embedet ble hjemlet i lov av 7. april 1933 under navnet «Andre lov om ensretting mellom delstatene og riket». (Zweites Gesetz zur Gleichschaltung der Länder mit dem Reich).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Zweites Gesetz zur Gleichschaltung der Länder mit dem Reich.
Musikkåret 1566

Musikkåret 1566 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1566.


== Hendelser ==


== Publikasjoner ==
Melchior Neusidler – Il primo libro intabolatura di liuto (to bind)
Giovanni Pierluigi da Palestrina – Il desiderio secondo libro


== Klassisk musikk ==


== Fødsler ==
8. mars: Carlo Gesualdo, italiensk komponist av madrigaler og kirkemusikk, prins av Venosa (død 1613)


== Dødsfall ==
26. mars - Antonio de Cabezón, spansk komponist og organist i renessansen (født ca. 1510)
mellom 1566 og 1568 - Clemens non Papa (Jacques Clément eller Jacob Clemens non Papa), flamsk renessansekomponist (født 1510)
Moder, jeg er trett

«Moder, jeg er trett» (opprinnelig «Det døende barn») er en vise skrevet av den danske forfatteren Hans Christian Andersen (1805–1875), som skrev visa da han bare var tretten år gammel. Opprinnelig het visa «Det døende barn», men er i Norge bedre kjent som «Moder, jeg er trett». 
Visa er blant annet innspilt på platen Frem fra Glemselen kap. 2 med Helge Borglund


== Teksten ==
Moder, jeg er trett nu vil jeg sove, la meg ved ditt hjerte slumre inngråt dog ei det må du først meg love, thi din tåre brenner på mitt kinn.
Her er koldt og ute stormen truer, men i drømme der er alt så smukt.Og de søte englebarn jeg skuer, når jeg har det trette øye lukt.
Moder, ser du engelen ved min side, hører du den deilige musikk,se han har to vinger smukke hvite, dem han sikkert av Vårherre fikk.
Grønt og gult og rødt for øyet svever, der er blomster englene utstrør,får jeg også vinger mens jeg lever, eller mor, får jeg dem når jeg dør.
Hvorfor trykker så du mine hender, hvorfor legger du din kinn til min?Den er våt, og dog som ild den brenner, moder jeg vil alltid være din.
Men så må du ikke lenger sukke, gråter du så gråter jeg med deg.Og jeg er så trett, må øyet lukke, moder se, nå kysser engelen meg.
Johnny Galecki

John Mark «Johnny» Galecki (født 30. april 1975 i Bree i Belgia) er en amerikansk skuespiller, født i Belgia av amerikanske foreldre av polsk, irsk og italiensk herkomst. Han vokste opp i Oak Park i Illinois.
Galecki er mest kjent for nordmenn for sin rolle som Leonard Hofstadter i situasjonskomedien Big Bang Theory.


== Rolle i The Big Bang Theory ==
I The Big Bang Theory spiller Johnny "Dr. Leonard Hofstadter", en eksperimentell fysiker som jobber ved Caltech (California Institute of Technology) sammen med seriens andre hovedperson, Dr. Sheldon Cooper, spilt av Jim Parsons. De deler en leilighet i Pasadena i California. Mye av humoren i serien kommer fra deres mangel på sosial intelligens og kamp for å forstå sosiale regler og normer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Johnny Galecki på Internet Movie Database 
(sv) Johnny Galecki i Svensk Filmdatabas 
(da) Johnny Galecki på Scope 
(fr) Johnny Galecki på Allociné 
(en) Johnny Galecki på AllMovie 
(en) Johnny Galecki hos Turner Classic Movies 
(en) Johnny Galecki hos Rotten Tomatoes 
(en) Johnny Galecki hos The Movie Database 
(en) Johnny Galecki hos Internet Broadway Database
Anna på søndagskolen

«Anna på søndagskolen» (også kjent under navnet «Den lille martyr») er en skillingsvise. Visa er også kjent i Sverige, men opphavet til den er ukjent. Sannsynligvis er den diktet på slutten av 1800-tallet da åndelig vekkelse og avholdssak gikk hånd i hånd.  Visa har opp igjennom årene blitt brukt mye i søndagskolen, folkeskolen, på kristelige møter og i lystige lag. 
Visa er innspilt på Frem fra Glemselen kap. 2 med Rita Engebretsen
Mange vil forbinde melodien med Frelsesarmeen og sangen Det meg gleder mest, som Th. Løwø (senere brigadér i Frelsesarmeen) skrev da han bare var 17 år.


== Kilder ==
Elin Prøysen, Sangene i våre hjerter, Oslo 2007


== Teksten ==
Lytt nå til jeg vil fortelle om en liten sped martyrsom med Jesus i sitt hjerte lyste som et Kristi fyrHun i søndagskolen lærte elske Jesus barnets venn,og hun sang med lyst og glede: «Han er min, ja Han er min»
På et vertshus hennes fader søkte sin forlystelse,iblant folk som glemte Herren og hans ord forkastede,men en dag da lille Anna sang en sang om barnets vennfaderen med svergen spurte: «Si meg hvem har lært deg den?»
«Jo, i søndagskolen, pappa» svarte lille Anna glad,«der fortelles skjønt om Jesus og den skjønne himmelstad»Faderen svarte skarp til ordet: «Dersom dit du mere går,og at mere slikt jeg hører, jeg deg straks til døden slår.
«Neste søndag» beder Anna, «kjære mamma må jeg gåpå min kjære søndagskole og om Jesus høre få»Moren under tårer svarte: «Kjære Anna må du det,men kom hjem før pappa kommer han er drukken som du vet»
Anna kommer hjem fra møtet, far er allerede derspørger han: «Hvor har du været?» Anna svarer: «Pappa kjærjeg har vært på søndagskolen, Jesus elsker pappaen min»og hun sang for ham så barnslig: Jeg er glad han er min venn
Som et villdyr i fra skogen reiste seg den drukne farslår sitt barn så blodet flyter ingen skånsel mer han har.Naboer kommer tager barnet skamslått fra sin faders hånd,faderen i cellen føres hvor han sitter nu i bånd.
Under nattens lange time våker mor for barnet sitt, som på dødens engel venter snart hun smertene er kvitt.Anna våkner hvisker sakte: «Mamma gråt ei mer for megjeg går hjem til vennen Jesus, og der venter jeg på deg.
Denne kjolen som er blodig av min faders hårde slag,vil jeg gjerne vise Jesus når jeg møter Ham i dag.Hils til pappa når han kommer, si jeg alltid for ham berbe han møte meg hos Jesus hvor han aldri drikker mer.»
Nu hun sover for å våkne hjemme hos sin beste vennmen den arme drankers hjerte, rørtes ved den hilsningen.Så som solens stråler bryter gjennom cellens gitter innJesu frelses nåde flyter inn i fangens cellerom.
I en nattlig drøm han så seg stå ved stranden av en flodsom ei gikk å vasse over men på andre siden stomed en blodig kjole i hånden, lille Anna hviskende:«Pappa kom til andre stranden, jeg vil pappa hos meg se.»
Av en ukjent hånd han førtes sakte over vannets brus,til sin Anna og hun svarte: Pappa her er fredens hus.Det var Jesus som deg førte, han deg elsker det er visst,drankeren våkner og forstår nu, han er frelst av Jesus Krist.
Walk Right In

«Walk Right In» er en amerikansk sang, skrevet av bluesmusiker og -sanger Gus Cannon og Hosie Woods. Den ble opprinnelig spilt inn på plate av Cannon and His Jug Stompers i slutten av 1920-tallet. Sangen ble en hit for den amerikanske folktrioen The Rooftop Singers i 1963. 
Albumet som inneholdt denne sangen ble også kalt Walk Right In og ble nominert til en Grammy Award i kategorien Best folk Recording.
Gruppemedlem Eric Darling rekrutterte to venner til å spille inn en folkversjon av «Walk Right In» etter å ha hørt Cannons originalinnspilling. Darling ønsket at platen skulle ha en særpreget sound, så han og gruppemedlemmet Bill Svanoe spilte begge tolvstrenget gitar, seløv om de hadde visse vanskeligheter med å anskaffe instrumentene. Darling blir sitert for å ha sagt dette før innspillingen: «Du kunne ikke kjøpe en tolvstrenget gitar. Jeg bestilte én fra the Gibson Company, men for å spille inn [sangen] med to tolvstrengete, måtte vi vente på at selskapet bygde en andre til Bill»Sangen ble en velsignelse for Cannon, som var i slutten av syttiårene og hadde vært tvunget til å stampe sin banjo vinteren før for å betale varmeregningen. Han mottok royalties som låtskriver og opplevde en fornyet interesse for sin musikk, som førte til en platekontrakt for ham selv.Andre artister som har spilt inn eller fremført «Walk Right In» innbefatter: Chet Atkins, Sammy Davis jr., Ella Fitzgerald, Earl Grant, Dr. Hook and the Medicine show, Janis Joplin, Jerry Lee Lewis, Trini Lopez, Otis Taylor samt The Ventures.
Versjonen til The Rooftop Singers finnes også på soundtracket til filmen Forrest Gump.
Roger D. Branigins kampanje antok den underveis til den sluttlige seiren i guvernørvalget i Indiana i 1964.


== Norsk versjon ==
Dizzie Tunes er kreditert for å ha skrevet den norske teksten. Den norske tittelen er «Ann Kristin». Dizzie Tunes fremførte den sammen med Wenche Myhre i et TV-show i 1966.


=== Innspilling ===
Dizzie Tunes. Utgitt på singlen Troll TR 198.


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==
Vissing kloster

Vissing kloster (også: Wisingh og Wysyngh) lå tett ved Voer kloster, men på den nordlige side av Gudenåen, nær Klostermølle i det nåværende Vorladegård sogn, Jylland. 
Det var et nonnekloster under Benediktinerordenen trolig grunnlagt i midten eller på slutten av 1100-tallet av en av århusbispene, kanskje som dobbeltkloster til munkeklosteret Voer. 
Vissing ble brent under en borgerkrig omkring 1244. Tomten etter klosteret er ikke grundig undersøkt, så det vites ikke så mye om det. 
Det tilhørende jordegodset ble overtatt av biskop Ulrik Stygge i Århus, som la en del av det inn under Voer kloster. Vissing og Øm kloster eide hver halvdelen av Vosgårde, et mølleanlegg som det var konstant strid om.  


== Kilder ==
Den Store Danske om Vissing kloster
Nürnberg Hauptbahnhof

Nürnberg Hauptbahnhof er Nürnbergs sentralstasjon, den ble åpnet i 1844. Den er en av Tysklands 20 jernbanestasjoner med særlig høy servicestandard og har daglig rundt 180 000 reisende.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Nürnberg Hauptbahnhof – kategori av bilder, video eller lyd på Commons