jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tekrur

Tekrur (også Takrur eller Tekrour) var et rike i det vestlige Afrika, som hadde sin storhetstid omtrent samtidig med Ghanariket. Riket eksisterte fra rundt 800-tallet til 1200-tallet. Riket var grunnlagt av folkegruppene serer og jola.
Bible kralická

Bible kralická var den første komplette oversettelsen av Bibelen fra dens opprinnelige språk til tsjekkisk. Den ble oversatt av Brødremenigheten og trykket i byen Kralice nad Oslavou. Den første utgaven hadde seks bind og ble utgitt mellom årene 1579 og 1593. Den tredje utgaven fra 1613 er klassisk og til denne dag den mest kjente og brukte tsjekkiske oversettelse. Det nye testamente var blitt oversatt fra gresk av Jan Blahoslav og utgitt i 1564.


== Litteratur ==
Joachim Bahlcke o. a.: Handbuch der historischen Stätten Böhmen und Mähren, Kröner-Verlag, Stuttgart 1998, ISBN 3-520-32901-8, S. 293f.
Rudolf Bohren: Die Kralitzer Bibel als Protestantisches Erbe online, aufgerufen 15. Mai 2011 (PDF; 66 kB)
Vlasta Fialová: Zachariáš Solín, tiskař Kralické bible. Brno 1968
Onias III

Onias III (hebraisk: חוֹנִיּוֹ Ḥōniyyō) var en jødisk yppersteprest, sønn av Simon II. Han levde på den tiden Selevkos IV Filopator var konge over Syria. Onias blir beskrevet som en from mann som kjempet for jødedommen.


== Referanser ==
Hubal

Hubal (arabisk: هبل‎) var en gud som ble dyrket i det før-islamske Arabia, især ved Kaba i Mekka. Hans idolbilde var en menneskefigur, antatt å kontrollere guddommelige handlinger ved at det ble kastet piler foran dens statue. Retningen som pilene pekte ga svar på spørsmål rettet til guddommen. Tilgang til gudeidolet ble kontrollert av den arabiske stammen Quraysh. Tilbedere av Hubal kjempet mot Muhammeds tilhengere i slaget ved Badr. Etter Muhammed overtok makten i Mekka begynte en streng ensretning og alle spor av dyrkelsen av Hubal ble fjernet og ødelagt.
Opprinnelsen til Hubal er uklart, men navnet er funnet i inskripsjoner i nabateernes område i nordlige Arabia (over området av hva som i dag er Syria og Irak). De særskilte egenskapene og funksjonene som er tilskrevet Hubal er uklart.


== Hubal i moderne tid ==
Både islamister og kristne evangelister har fremmet figuren Hubal i de ideologiske stridene i tiden etter den kalde krigen. En islamistisk Hubal har blitt brukt som et symbol på moderne former for «dyrkelse av idoler», og Osama bin Laden kalte i USA i 2001 for «en moderne Hubal». Omvendt har amerikanske evangelister påkalt Hubal ved å hevde at dyrkelsen av Allah som proklamert av Muhammed var ikke en gjenreising av abrahamittisk monoteisme, men en tilpasningen av dyrkelsen av Hubal. Amerikanske Robert Morey, en kristen apoligist har i boken Moon-god Allah in the Archeology of the Middle East (1994) støttet seg på Hugo Wincklers identifikasjon av Hubal som en form for månegud, og hevder at underkastelsen av Allah er i vesentlighet utløpt fra dyrkelsen av Hubal, hvilket gjør også Allah til en «månegud», som vist i islams symbol halvmånen.


== Referanser ==
Sophisticated Lady

«Sophisticated Lady» er en amerikansk jazzstandard, skrevet som en instrumental i 1932 av Duke Ellington og Irving Mills. Teksten ble tilføyd av Mitchell Parish. Den ble møtt med godkjennelse fra Ellington, som beskrev den som «vidunderlig, men passet ikke helt til min opprinnelige idé».Den opprinnelige idéen var inspirert av tre av Ellingtons grunnskolelærere: «De lærte hele vinteren og turnérte i Europa om sommeren. For meg betyr det sophistication».


== Innspillinger ==
Arild Andresen, piano med guitar og bass spilte den inn i Oslo 11. mars 1955 som den første melodien i medleyen, «Klaver-Cocktail Nr. 3», hvor også «With a Song in My Heart» og «Flamingo» inngikk. Medleyen ble utgitt på 78-platen His Master's Voice A.L. 3514.
Linda Ronstadt spilte inn sangen med Nelson Riddle. Den ble utgitt på LP-platen Lush Life (Asylum 60387) i november 1984
I 1987 gjorde gitarist Larry Coryell en coverversjon. Den ble utgitt på CD-platen Toku Do (Muse/Impulse 5350)
Rockbandet Chicago gjorde en coverversjon. Den ble utgitt på tilbake-til-røttene-CD-platen Night & Day: Big Band(Giant 9 24615-2) 23. mai 1995
I 2005 gjorde en annen instrumentalist, Marcus Miller, en coverversjon. Den ble utgitt på CD-platen Silver Rain (JVC Victor 61266, Koch Records 5779 og Victor Records VICJ61266) i 2005


== Norsk versjon ==
Tora Augestad har skrevet en norsk tekst. Hennes norske versjon heter «Sofistikerte frøken».


=== Innspilling ===
Pitsj.  Utgitt på CD-platen Gjenfortellinger (Grappa GRCD 4317) i 2009


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Sophisticated Lady» på jazzstandards.com
Who Was Duke's Sophisticated Lady?
Leif Størmer

Leif Størmer (født 1. juli 1905 i Kristiania, død 15. mai 1979 i Oslo) var en prisbelønt norsk paleontolog og geolog, kjent for sin forskning på trilobitter (arthropoda og merostomata).Etter examen artium 1923 ble han med marinbiologen Johan Hjort til Grønland og samlet hoppekreps. Det ble cand.mag. 1928, før han ble med Thorolf Vogt på geologtur til Svalbard. I 1930 ble han assisterende konservator, var i gang med doktorgrad og dro til USA 1930-32 på Rockefeller-stipend. Etter dr.philos. 1932 på avhandlingen Skandinaviske Trinucleidae, var han stipendiat til 1937, konservator fra 1940 og fra 1946 professor i historisk geologi. Han sluttet i 1975.
Hans far var matematikeren Carl Størmer (1874–1957). Han var far til matematikeren Erling Størmer (født 1937).


== Verv og utmerkelser ==
Hjemmefronten, hovedkasserer
Statens lønnskommisjon av 1946
Lov om naturfredning av 1954, utredningskomiteen
Statens lønnsutvalg 1960, medlem av hovedutvalget
Den internasjonale paleontologiske union, styremedlem
Den internasjonale geologiske union, styremedlem
Den internasjonale stratigrafiske union, formann i fem år
dekan ved mat.nat. 1957-59
Oslo Folkeakademi, aktiv foreleser
Aschehougs konversasjonsleksikon, medredaktør 4. utgave
Det Norske Videnskaps-Akademi, medlem fra 1940.
ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden 1961
Deltagermedaljen
Reuschmedaljen 1937
Den Bergenske Pris 1945
Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1965


== Referanser ==
Isidore Mankofsky

Isidore Mankofsky (født 22. september 1931 i New York City) er en amerikansk filmfotograf.


== Filmografi som sjefsfotograf ==
1984: Den brennende sengen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Isidore Mankofsky på Internet Movie Database 
(sv) Isidore Mankofsky i Svensk Filmdatabas 
(da) Isidore Mankofsky på Filmdatabasen 
(fr) Isidore Mankofsky på Allociné 
(en) Isidore Mankofsky på AllMovie 
(en) Isidore Mankofsky hos Turner Classic Movies 
(en) Isidore Mankofsky hos The Movie Database
Brachyglenis

Brachyglenis er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore, mørke sommerfugler med lyse lengdestriper. De etterligner trolig giftige sommerfugler i andre grupper.
Larvene er grønne med lange, bølgete hår.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Brachyglenis C. & R. Felder, 1862
Brachyglenis dinora (Bates, 1866) – Nicaragua og Colombia
Brachyglenis dodone (Godman & Salvin, [1886]) – Mexico og Panama
Brachyglenis drymo (Godman & Salvin, [1886]) – Brasil
Brachyglenis esthema C. & R. Felder, 1862 – Costa Rica, Colombia, Ecuador og Peru
Brachyglenis sp. – ubeskrevet art fra Costa Rica og Panama


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Brachyglenis på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of the Andes – Brachyglenis esthema [2]
Butterflies of America – Brachyglenis dinora [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Brachyglenis i Encyclopedia of Life 
(en) Brachyglenis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Brachyglenis hos NCBI 
(en) Kategori:Brachyglenis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brachyglenis – detaljert informasjon på Wikispecies
Panara

Panara er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Middelsstore, kraftige, mørke sommerfugler. Oversiden er svart med et bredt, oransje tverrbånd i forvingen, noen ganger også med et smalere bånd på bakvingen.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog. De besøker gjerne blomster, særlig hjortetrøst-slekten (Eupatorium) og suger også til seg væske fra fugleskitt. Ingenting er kjent om larvenes biologi.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika. Fire av de fem kjente artene er bare kjent fra Brasil, den femte er videre utbredt fra Guyana til Bolivia, i området drenert av elvene Orinoco og Amazonas.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Panara Doubleday, 1847
Panara aureizona Butler, 1874 – Brasil
Panara jarbas (Drury, 1782) – Brasil
Panara ovifera Seitz, 1913 – Brasil
Panara phereclus (Linnaeus, 1758) – Fransk Guyana, Guyana, Brasil, Peru og Bolivia
Panara soana Hewitson, 1875 – Brasil


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Panara på Tree of life [1]
Callaghan, C.J. (1995) A review of the genus Panara Doubleday, 1847 (Riodinidae) in southeast Brazil, with a description og two new subspecies. Journal of Research in the Lepidoptera 34: 21-38.
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Panara i Encyclopedia of Life 
(en) Panara i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Panara hos NCBI 
(en) Kategori:Panara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Panara – detaljert informasjon på Wikispecies
Cartea

Cartea er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 35-40 millimeter), kontrastrikt tegnede sommerfugler med avrundede forvinger. Grunnfargen er svart, med store, oransje eller rødlige felter ved roten av alle vingene, og oftest en hvit flekk i den ytre delen av hver forvinge.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Cartea Kirby, 1871
Cartea chiribiquetensis Salazar & Constantino, 2007 – Colombia
Cartea ucayala Thieme, 1907 – Peru
Cartea vitula (Hewitson, [1852]) – Brasil


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Cartea på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Cartea i Encyclopedia of Life 
(en) Cartea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cartea hos NCBI 
(en) Kategori:Cartea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cartea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Cartea vitula
Birger Kaada

Birger Rygg Kaada (født 11. juli 1918 i Stavanger, død 30. januar 2000 i Stavanger) var en prisbelønt norsk hjerneforsker, spesialist i nevrofysiologi (de limbiske strukturer i hjernen).Etter examen artium ved Kongsgård skole i Stavanger i 1938 og cand.med. i 1947, studerte han under J. F. Fulton ved Yale University 1947–49 og lærte elektroencefalogrammi ved Montreal Neurological Institute 1950, før han disputerte til dr.med. i 1951 på Somato-motor, autonomic and electroencephalographic responses to electrical stimulation of 'rhinencephalic' and other structures in primates, cat and dog.  Ved Universitetet i Oslo startet han nevrofysiologisk laboratorium i 1951, ble dosent 1953 og professor 1959. Så var han overlege ved Sentralsjukehuset i Rogaland 1978–86 og forsket for NAVF til 1988.
Kaadas forskning har også omhandlet virkningene av akupunktur.


== Verv og premier ==
Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1958
St. Olavs Orden, ridder 1978
Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning


== Referanser ==
Crocozona

Crocozona er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små (vingespenn ca. 30 millimeter), mørkfargede sommerfugler. Oversiden er mørkbrun til svart med et oransje tverrbånd, i alle fall på forvingen og et tynt, metallisk bånd langs ytterkanten. Det oransje båndet kan også være kantet med metalliske skjell.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog, ofte ca. 1500 meter over havet.
Ellers er svært lite kjent om biologien deres.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Crocozona C. & R. Felder, 1865
Crocozona coecias (Hewitson, 1866) – Colombia, Brasil, Peru og Bolivia
Crocozona croceifasciata Zikán, 1952 – Brasil
Crocozona fasciata (Hopffer, 1874) – Peru og Bolivia
Crocozona pheretima C. & R. Felder, [1865] – Colombia


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Crocozona på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of the Andes – Crocozona coecias [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Crocozona i Encyclopedia of Life 
(en) Crocozona i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Crocozona hos NCBI 
(en) Kategori:Crocozona – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Crocozona – detaljert informasjon på Wikispecies
RINEX

RINEX (Receiver Independent Exchange Format) er et utvekslingsformat for satellittnavigasjonsdata. Dette formatet ble definert i 1989 av Werner Gurtner ved Astronomisk Institutt ved Universitetet i Bern. Formålet var at dette skulle være en enkel måte å utveksle data i forbindelse med opprettelse av koordinatsystemet EUREF89, der en rekke produsenter og GPS-mottakere var involvert. 
RINEX-formatet består av tre filtyper. 

Observasjonsfil (Inneholder observasjonene gjort mellom satellitt og mottaker)
Navigasjonsmelding (Inneholder informasjon om satellittens helse og bane)
Meteorologiske data (Inneholder data om værforhold)Versjon 1 av RINEX-formatet kom i 1989, etterfulgt av versjon 2 i 1990. 
Versjon 3 har meldt sin ankomst samtidig med innføringen av et nytt navigasjonssytem i Europa (2006), Galileo. Dette betyr at RINEX nå støtter satellittsystemene GPS (USA), GLONASS (Russland) og Galileo (Europa). 
RINEX baserer seg på ASCII-data og er dermed et rent tekstformat som kan leses i enkle tekstredigeringsprogrammer og strukturen i filene gjør at de kan leses av mennesker. Det inneholder også en streng navnekonvensjon for å skille mellom målinger gjort med forskjellige navigasjonssystemer, steder og tidspunkter.


== Eksterne lenker ==
RINEX-spesifikasjon versjon 3.01RINEX-spesifikasjon versjon 2.00
Sally Was a Good Old Girl

«Sally Was a Good Old Girl» er en amerikansk sang, skrevet av Harlan Howard.
Sally var en hardt arbeidende kvinne som solgte slips på gaten, hjalp sangens jeg-person med leksene og var populær blant mennene.
Den ble opprinnelig spilt inn av Hank Cochran. Hans versjon ble utgitt på singlen Liberty 55461 i juni 1962. B-siden var «The Picture Behind The Picture».


== Andre versjoner ==
Bobby Darin. Utgitt på LP-platen You're the Reason I'm Living (Capitol 1866) i februar 1963.
Rusty York. Utgitt på singlene New Star NS-6423 i april 1963 og på Gaylord 45-6428 i 1963. Felles A-side var «I Might Just Walk Right Back Again»
Buck Owens. Utgitt på LP-platen On the Bandstand (Capitol ST-1879) i 1963
Fats Domino. Utgitt på singlen ABC-Paramount 10584 i 1964. B-siden var «For You»
Waylon Jennings. Utgitt på LP-platen Live at JD's (Bat SD 1001) i desember 1964
Trini Lopez. Utgitt på singlen Reprise 0659 i februar 1968. Den var produsert av Don Costa Productions Inc. Arrangør var Don Costa. B-siden var «It's a Great Life O'Hara»
Det nederlandske bandet Shocking Blue. Utgitt på singlen Penny Farthing PEN 744 i Storbritannia 23. oktober 1970. Produsent var Robbie Van Leeuwen. B-siden var «Long and Lonesome Road»


== Norsk versjon ==
Trond Eliassen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Gunda var et grepa kjei».


=== Innspilling ===
Torry Enghs. Utgitt på LP-platen Stop (Tambourine TAM 1004) i 1975.


== Listeplassering ==
Fats Dominos versjon lå som # 99 på Billboard Hot 100-listen i 1964.


== Referanser ==
Dachetola

Dachetola er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn 25-35 millimeter) sommerfugler med litt spisse forvinger. Oversiden er mørkt brunlig med svarte og av og til også metalliske flekker. Undersiden er lysgrå til gulbrun med små, svarte flekker.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Dachetola Hall, 2001
Dachetola azora (Godart, [1824]) – Argentina, Paraguay og Brasil
Dachetola caligata (Stichel, 1911) – Panama og Colombia
Dachetola pione (Bates, 1868) – Guyana, Fransk Guyana og Brasil
Dachetola virido (Lathy, 1958) – Bolivia


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Dachetola på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Dachetola i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Dachetola hos NCBI 
(en) Kategori:Dachetola – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dachetola – detaljert informasjon på Wikispecies
Wilhelm Wackernagel

Karl Heinrich Wilhelm Wackernagel (født 23. april 1806 i Berlin, død 21. desember 1869 i Basel) var en tysk forfatter og filolog innenfor germanistikk.
Etter Gymnaset studerte Wackernagel fra 1824 til 1827 ved Universitetet i Berlin, hvor han var læreren til den tyske filologen Karl Lachmann. Senere underviste han ved Universität Basel.
Wackernagel var frimurer og stormester i logen Freundschaft und Beständigkeit i Basel. Hans gravstøtte befinner seg i gravlunden Wolfgottesacker.


== Utvalgte verker ==
Zwölf mittelhochdeutsche lyrische Gedichte, Berlin 1827
Gedichte eines fahrenden Schülers, Berlin 1828
Geschichte des deutschen Hexameters und Pentameters bis auf Klopstock, Berlin 1831
Die Verdienste der Schweizer um die deutsche Literatur. Academische Antrittsrede, Basel 1833
Zur Erklärung und Beurtheilung von Bürgers Lenore, Basel 1835
Deutsches Lesebuch. Erster Theil. Poesie und Prosa vom IV. bis zum XV. Jh., Basel 1835
Über die dramatische Poesie, Basel 1838
Deutsches Lesebuch, 3 Teile, Basel 1835–41
Neuere Gedichte, Zürich/Frauenfeld 1841
Das Siechenhaus zu Sanct Jacob, Basel 1843
Ueber das vierte Säcularfest der Schlacht bei St. Jacob an der Birs, Basel 1844
Die Schlacht bei St. Jacob (1444) in den Berichten der Zeitgenossen, Basel 1844
Walther von Klingen. Stifter des Klingenthals und Minnesänger, Basel 1845
Weinbüchlein, Leipzig 1845
Altfranzoesische Lieder und Leiche aus Handschriften zu Bern und Neuenburg mit grammatischen und litterarhistorischen Abhandlungen, Basel 1846
Die altdeutschen Dichter des Elsasses, Bd. 1: Otfrid von Weißenburg; Bd. 2: Heinrich der Gleißner, Basel 1847/48
Deutsches Lesebuch. Neue durch ein Handbuch der Literaturgeschichte vermehrte Ausgabe, 3 Bde., Basel 1847–53
1849; Geschichte der deutschen Literatur. Ein Handbuch., 3 Abt., Basel 1851–53
Die deutsche Glasmalerei. Geschichtlicher Entwurf mit Belegen, Leipzig 1855
Die goldene Altartafel von Basel. Erklaerung und Zeitbestimmung, Basel 1857
Die Lebensalter. Ein Beitrag zur vergleichenden Sitten- und Rechtsgeschichte, Basel 1862
Naturlehre, online tekst, Prosjekt Gutenberg


== Referanser ==
Exoplisia

Exoplisia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små sommerfugler med litt spisse forvinger. Oversiden hos hannene er mørkt gråaktig eller brunlig med korte, svarte tverrstreker eller mer sammenhengende tverrstriper, noen små metalliske flekker langs ytterkanten og sølvhvite vingefrynser.
Hunnene har mer rundede forvinger, og grunnfargen er lyst gulbrun.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog
I alle fall én av artene har larver som lever på balsatre (Ochroma pyramidale).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Exoplisia Godman & Salvin, 1886
Exoplisia cadmeis (Hewitson, [1860]) – Honduras, Brasil og Peru
Exoplisia hypochalybe (C. & R. Felder, 1861) – Nicaragua, Colombia, Peru og Bolivia
Exoplisia hypochloris (Bates, 1868) – Brasil
Exoplisia myrtis (Druce, 1904) – Argentina


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Exoplisia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Exoplisia cadmeis [2]
Butterflies of Amazonia – Exoplisia hypochalybe [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Exoplisia i Encyclopedia of Life 
(en) Exoplisia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Exoplisia hos NCBI 
(en) Kategori:Exoplisia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Exoplisia – detaljert informasjon på Wikispecies