jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Brombreen

Brombreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Colesdalen. Den er en ca. 1,5 km lang bre som går fra østre Mefjellet (915 m) og renner nordøstover langs østveggen av fjellet og inn i Bromdalen og Reindalen, midt mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land. 
Breen ligger i sin helhet i Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Breen er oppkalt etter dalen.


== Referanser ==
Tufsbreen

Tufsbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Colesdalen. Den er en ca. 1,5 km lang bre som går fra østre Ringdalsfjellet (1004 m) og renner nordøstover langs østveggen av fjellet og inn i Tufsdalen og Reindalen, midt mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land. Breen ligger på grensen til Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Breen er oppkalt etter dalen.


== Referanser ==
Uruguay under Panamerikanske leker 1959

Uruguay under Panamerikanske leker 1959. Uruguay deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på ellevteplass med en gull-, tre sølv og fire bronsemedaljer.


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


== Referanser ==
Tillbergfonna

Tillbergfonna er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Colesdalen. Den er en ca. 2,5 km lang bre som går fra østre Tillbergfjellet (983 m) og renner nøstover langs østveggen av fjellet og inn i Gangdalen og Reindalen, midt mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land. Breen ligger på grensen til Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Breen er oppkalt etter den svenske länsmannen Knut Henning Robert Tillberg som bidro til å finansiere ekspedisjoner på Spitsbergen.


== Referanser ==
Guyana under Panamerikanske leker 1959

Guyana under Panamerikanske leker 1959. Britisk Guyana deltok i de tredje Panamerikanske leker som ble arrangert i Chicago mellom 27. august og 7. september 1959. De kom på sekstendeplass med tre bronsemedaljer.


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


== Referanser ==
Bødalsbreen (Svalbard)

Må ikke forveksles med Bødalsbreen i Sogn og Fjordane.Bødalsbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Colesdalen. Den er en ca. 2 km lang bre som går fra nordre Tillbergfjellet (983 m) og renner nordover langs nordlige sidearmer av fjellet og inn i Bødalen og Colesdalen, mellom Isfjorden og Van Mijenfjorden i Nordenskiöld Land.
Breen er oppkalt etter dalen.


== Referanser ==
Grumantbreen

Grumantbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, nordøst for Colesdalen. Den er en ca. 2 km lang bre som går fra nordre Lindströmfjellet (963 m) og renner nordover og inn øverst i Bjørndalen, sør for Isfjorden i Nordenskiöld Land.
Breen ligger over Grumantbyen og Colesbyen, og er oppkalt etter førstnevnte.


== Referanser ==
Håbergbreen

Håbergbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, nordøst for Colesdalen. Den er en ca. 2 km lang bre som går fra nordre Håberget (903 m) og renner nordover og inn øverst i Bjørndalen, sør for Isfjorden i Nordenskiöld Land.
Breen ligger over Fardalen, og er oppkalt etter Håberget. Litt lengre vest ligger Grumantbreen.


== Referanser ==
Dryadebreen

Dryadebreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, nordøst for Colesdalen. Den er en ca. 2 km lang bre som går fra Håbergnuten (1030 m) og Teltberget (1025 m), og renner nordøstover og inn øverst i Fardalen, sør for Isfjorden i Nordenskiöld Land.
Breen ligger øst for Håbergbreen og like sør for botnen av Longyearbreen, og er oppkalt etter dryader (skogsnymfer).


== Referanser ==
Longyearbreen

Longyearbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørvest for Longyearbyen. Den er en ca. 4,5 km lang bre som starter fra Teltberget (1 025 moh) og går derfra mot nordøst mellom Lars Hiertafjellet (876 moh) og Nordenskiöldfjellet (1 053 moh) i vest, og inn øverst i Longyeardalen, sør for Adventfjorden i Nordenskiöld Land. Den ses lett fra Longyearbyen, og har skuffet foran seg store morener som ligger ved enden av fjellet Sarkofagen, ved Nye Gruve 1 og Gruve 4.
Breen ligger vest for Larsbreen, og er oppkalt etter Longyearbyen.Det er vasket ut en stor mengde stein med fossiler av løvtrær fra kritt-tiden foran breen, og disse kan finnes langs Longyearelva nedover dalen.


== Referanser ==
Larsbreen

Larsbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Longyearbyen. Den er en ca. 3,5 km lang bre som går fra Trollsteinen (850 m) og Lars Hiertafjellet (876 m) i sør, og renner nordvestover og inn i Longyeardalen, sør for Adventfjorden i Nordenskiöld Land. Den ses lett fra Longyearbyen, og har skuffet foran seg store morener som ligger ved enden av fjellet Sarkofagen.
Det er vasket ut stein med fossiler av løvtrær fra kritt-tiden foran breen, og disse kan finnes langs Longyearelva nedover dalen.
Breen er oppkalt etter den svenske forleggeren og politikeren Lars Johan Hierta (1801–1872). Han var en betydelig støttespiller for forskning og hans stiftelser ga store beløp til den svenske utforskningen av Spitsbergen.


== Referanser ==
Asamkirken i München

Asamkirken i München, også kalt St. Johann Nepomuk Kirche, i München ble oppført 1733–1746 av brødrene Cosmas Damian Asam og Egid Quirin Asam. Kirken er viet til helgenen Johannes Nepomuk (død 1393).
Kirken er i senbarokk stil.


== Eksterne lenker ==
(en) Asamkirche (Munich) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Asamkirche på muenchen.de
Bogerbreen

Bogerbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Longyearbyen. Den er en ca. 4 km lang bre som går fra Westbytoppane (983 m) og Bingtoppen (912 m) i sør, og renner nordover og inn i den scooterfrie Endalen, sør for Adventdalen i Nordenskiöld Land. Den ligger ved passet over mot Fardalen, og har skuffet foran seg mindre mengder morenemasser.
Breen ligger øst for Dryadebreen, og er oppkalt etter den norske gruvelederen Finn Boger (1902–) som en stund ledet Kings Bay Kull Company AS.


== Referanser ==
Svendsenbreen

Svendsenbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sør for Longyearbyen. Den er en ca. 3 km lang bre som går fra Westbytoppane (983 m) i vest, og renner østover og inn i Todalen, sør for Adventdalen i Nordenskiöld Land. Den ligger ved passet over mot Bødalen, og har skuffet foran seg mindre mengder morenemasser.
Breen ligger øst for Bogerbreen, og er oppkalt etter den norske gruvearbeideren Hans Svendsen (1896–1950).


== Referanser ==
Foxfonna

Foxfonna er en 5 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Longyearbyen. Den er en ca. 6 km lang bre som går fra Foxtoppen (955 m) og Gilsonryggen (949 m) i sør, og renner nordover og over fjellet Breinosa inn i Adventdalen ved Gruve 7-fjellet, i Nordenskiöld Land. Den har en sidearm – Rieperbreen, som renner vestover inn i Bolterdalen, og begge har skuffet foran seg betydelige morenemasser.
Breen ligger sørøst for Gruve 7 og EISCAT, og er oppkalt etter polarreven.


== Referanser ==
Rieperbreen

Rieperbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, øst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5 km lang bre som går fra Foxtoppen (955 m) og Foxfonna i øst, og renner vestover og inn i Bolterdalen ved Breinosa, i Nordenskiöld Land. Den er en sidearm til Foxfonna, og har skuffet foran seg betydelige morenemasser helt ned til Bolterelva.
Det går mange turistruter med hundespann, scooter  eller skitråkk inn Bolterdalen, men isbrevanding og besøk skjer i større grad på Scott Turnerbreen lengre inne i dalen.
Navnet er en forvanskning av fuglenavnet rype.


== Referanser ==
Scott Turnerbreen

Scott Turnerbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 5,5 km lang bre som går fra Burralltoppen (967 m) og Soleietoppen (807 m) i sør, og renner nordøstover og inn i øverst Bolterdalen, i Nordenskiöld Land. Den går like nordvest for den parallelle Ayerbreen, og begge har skuffet foran seg noe morenemasser ned til henholdsvis Bolterelva og Bolterskaret.
Det går mange turistruter med hundespann, scooter eller skitråkk inn Bolterdalen, og isbrevanding og besøk på breen er utbredt.
Scott Turnerbreen er oppkalt etter den amerikanske geologen Scott Turner, som i 1911–16 ledet Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske).


== Referanser ==
Ayerbreen

Ayerbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 5,5 km lang bre som går fra Burralltoppen (967 m) og Moncureaksla (775 m) i sør, og renner nordøstover og inn i skaret ovenfor Bolterdalen, i Nordenskiöld Land. Den går midt mellom de parallelle Scott Turnerbreen og Gibsonbreen, og alle tre har skuffet foran seg noe morenemasser ned til henholdsvis Bolterskaret og Bolterelva.
Det går mange turistruter med hundespann, scooter  eller skitråkk inn Bolterdalen, men isbrevanding og besøk skjer i større grad på Scott Turnerbreen lengre ute i dalen.
Rieperbreen er oppkalt etter den amerikanske forretningsmannen Frederick Ayer, som var partner i Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske).


== Referanser ==
Gibsonbreen

Gibsonbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 3 km lang bre som går fra østre Burralltoppen (819 m) og Moncureaksla (775 m) i nordvest, og Hillestadfjellet (923 m) i sør. Breen renner østover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går sør for parallelle Scott Turnerbreen og Ayerbreen, og alle tre har skuffet foran seg noe morenemasser ned til henholdsvis Bolterskaret og Bolterelva.
Det går mange turistruter med hundespann, scooter  eller skitråkk inn Bolterdalen, men isbrevanding og besøk skjer i større grad på Scott Turnerbreen innerst i Bolterdalen.
Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Gibsonbreen er oppkalt etter den amerikanske gruvemannen John A. Gibson (1879–) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske).


== Referanser ==
Dalburgbreen

Dalburgbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 3,5 km lang bre som går fra østre Gibsonryggen (931 m) og Fleinegga (995 m) i nord og øst. Breen renner vestover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går sør for Foxbreen og møtes av sidearmen Plogbreen, begge har skuffet foran seg mindre morenemasser ned til Bolterskaret.
Dalburgnbreen er oppkalt etter den amerikanske gruvemannen Frank Albert Dalburg (1879–) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company (forløperen til Store Norske) 1913-1914.


== Referanser ==
Sigurð í Jákupsstovu

Sigurð í Jákupsstovu (født 7. januar 1963 i Tórshavn) er en færøysk offentlig tjenestemann, forretningsmann og ingeniør.
Han har bakgrunn fra olje- og gassindustrien og en ph.d.-grad i reservoarteknikk fra Danmarks Tekniske Universitet. Han har vært ingeniør Mærsk Olie og Gas i Danmark, Qatar og Indonesia, teknisk sjef i Atlantic Petroleum på Færøyene og fra 2003 til 2008 direktør for Færøyenes geologiske undersøkelse. Fra 2011 til 2019 var han universitetsrektor ved Fróðskaparsetur Føroya. I 2020 ble han direktør ved Færøyenes miljødirektorat.Sigurð í Jákupsstovu er sønn av marinbiolog Hjalti í Jákupsstovu og kontorist Elin (født Hentze). Han giftet seg i 1994 med forretningskvinnen og politikeren Gunvør Balle.


== Referanser ==
Plogbreen (Nordenskiöld Land)

Plogbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5 km lang bre som går fra Fleinegga (995 m) i  øst og Battfjellet (982 m) i sør. Breen renner vestover og inn i Bolterskaret mellom Bolterdalen og Tverrdalen, i Nordenskiöld Land. Den går vest for Svellnosbreen og møtes av den noe større Dalburgbreen, begge har skuffet foran seg mindre morenemasser ned til Bolterskaret.
Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Den er oppkalt etter plogformen den har.


== Referanser ==
Svellnosbreen (Svalbard)

Må ikke forvelsles med Svellnosbreen i Jotunheimen.Svellnosbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, sørøst for Longyearbyen. Den er en ca. 2,5 km lang bre som går fra Fleinegga (995 m) i  vest. Breen renner østover nord for fjellet Svellnosa (782 m) og inn i den større Kokbreen som igjen fortsetter til Reindalen, i Nordenskiöld Land. Den går øst for Dalburgbreen og har skuingen morenemasser.
Breens sørlige fjerdedel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Svellnosbreen er oppkalt etter fjellet Svellnosa.


== Referanser ==
Kokbreen

Kokbreen er en 3 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea. Den er en ca. 5 km lang bre som går fra Rugaasfonna og Pjalten (756 m) i  øst. Breen renner vestover nord for Merckollfjellet (875 m) og får fra nordvest tilsig av den mindre Svellnosbreen som igjen fortsetter til Reindalen, i Nordenskiöld Land. Den har avsatt store morenemasser på ca 2 x 2 km, helt ned til Reindalselva.
Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Kokbreen har navn etter det norske dialektordet «kok», som betyr dynge eller haug, og henviser til formen på breen.


== Referanser ==
Jóan Pauli Joensen

Jóan Pauli Joensen (født Joen Pauli Joensen, 30. april 1945 i Sørvágur) er en færøysk folkelivsgransker.
Han tok preliminæreksamen i 1962 og studentereksamen i 1966, og fra 1975 er han fil.dr. i etnologi (med etnografi og historie i fagkretsen) fra Lunds universitet. Han er også dr.phil. fra Aarhus Universitet fra 1987.Joensen var lærervikar i Gásadalur 1963–1964, statsstipendiat i Sverige 1971–1972, ansatt ved museet Føroya Fornminnissavn 1974–1975, forskningsstipendiat ved Statens Humanistiske Forskningsråd 1975–1976, inspektør ved Føroya Fornminnissavn 1977–1989, dosent ved Lunds universitet fra 1980 og professor i etnologi ved Universitetet i Bergen 1998–1999. Siden 1989 har vært professor i etnologi og kulturhistorie ved Fróðskaparsetur Føroya, hvor han også var rektor 1991–1998 og 2004–2011. Han var forøvrig formann i Føroya Fróðskaparfelag 1988–1990.
Han er medlem av Kungliga Gustav Adolfs Akademien för svensk folkkultur fra 1994.Han er far til Birita Jóansdóttir og Durita Jóansdóttir


== Referanser ==
Rugaasfonna

Rugaasfonna er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea. Den er en ca. 3 km lang foelengelse av Kokbreen mot øst, og går mellom Kokbreen, Pjalten (756 m), Fosstoppen (1005 m), Steintaket (1020 m) og Merckollfjellet (875 m). I nord starter umiddelbart Møysalbreen rett nordover til Janssondalen (Adventdalen). I øst starter umiddelbart Drønbreen, som går nordvestover til øverst i Adventdalen. Kokbreen i vest fortsetter sørvestover til Reindalen, i Nordenskiöld Land.
Breens sørlige halvdel ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Rugaasfonna er oppkalt etter den norske gruvearbeideren Julian Rugaas (1886–1957) som var arbeidsleder i Arctic Coal Company og Store Norske.


== Referanser ==
Møysalbreen

Møysalbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 5,5 km lang bre og går fra Fosstoppen (1005 m) i sør, rett nordover mellom Fjellegga (904 m) og Møysalen (1061 m). Breen går nordover til Janssondalen (Adventdalen) hvor den møtes av den like store, parallelle Gløttfjellbreen. I øst starter umiddelbart Skoltbreen og Lofthusbreen (Drønbreen), som begge går nordøstover til øverst i Adventdalen. 
Møysalbreen er oppkalt etter fjellet Møysalen like ved.


== Referanser ==
Gløttfjellbreen

Gløttfjellbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 5,5 km lang bre og går fra Gløttfjellet (932 m) i sør, rett nordover mellom Fjellegga (904 m) og Hallwylfjellet (948 m). Breen går nordover til Janssondalen (Adventdalen) hvor den møtes av den like store, parallelle Møysalbreen. I sør starter umiddelbart Rugaasfonna (Kokbreen), som går sørvestover til Reindalen. 
Gløttfjellbreen er oppkalt etter fjellet i vest.


== Referanser ==
Hallwylbreen

Hallwyllbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 2 km lang bre og går fra Hallwylfjellet (948 m) i sør, rett nordover mellom to nordlige, bratte utløpere av fjellet. Breen går nordover til Janssondalen (Adventdalen) hvor den har lagt foran seg litt morenemateriale. Den møtes av den like store, parallelle Møysalbreen. 
Hallwyllbreen er oppkalt etter den svenske greve Walter von Hallwyl (1839–1921) som bidro økonomisk til ekspedisjoner i Nordområdene.


== Referanser ==
Foxbreen

Foxbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 2 km lang bre og går øst for Foxfonna fra Gilsonryggen (949 m) i sør, rett nordover til Foxdalen (Adventdalen) hvor den sammen med den parallelle Fleinisen har lagt foran seg litt morenemateriale. I sør starter umiddelbart Dalburgbreen på andre siden av Foxpasset, og fortsetter ned til Bolterskaret. 
Foxbreen er oppkalt etter fjellreven.


== Referanser ==
Balboa Park undergrunnsstasjon

Balboa Park er en BART-stasjon som ligger syd for Balboa Park i San Francisco. Stasjonen har to hovedspor og en enkelt øyplattform. Veien Interstate 280 går langs med vestsiden av stasjonen, og City College of San Francisco ligger nord for stasjonen. Stasjonen ble innviet den 3. november 1973.Balboa Park er for tiden den mest trafikkerte BART-stasjonen utenfor «downtown» i San Francisco, med overgang til syv San Francisco Muni bussruter og tre Muni Metro linjer. Stasjonen blir også brukt av passasjerer som kommer med bil fra Interstate 280, en av hovedinnfartsveiene til San Francisco. Stasjonen er den sydligste i BART-systemet som passasjerer kan bruke ved hjelp av et SF Muni FastPass (som er gyldig for reiser utelukkende innenfor San Francisco). I 2011 ble en ny inngang åpnet nord for stasjonen for å gi lettere adgang til San Francisco City College.
Til forskjell fra de fleste andre BART-stasjonene, som er enten fullstendig under bakken med kunstig belysning eller på en hevet strekning i naturlig dagslys, er Balboa Park plassert i en nedsenket sjakt med plattformer delvis under bakken. Hovedinngangen til stasjonen ligger på bakkenivå, slik at sollys kan slippe til på plattformene. De opprinnelige arkitektene for stasjonen var Corlett & Spackman og Ernest Born.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
BART – Balboa Park Station Overview
Fleinisen

Fleinisen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3,5 km lang bre og går øst for Foxfonna fra de østre utløperne av Gilsonryggen (903 m) i sørvest, og langs vestveggen av Hallwylfjellet (948 m). Breen går rett nordover til Foxdalen (Adventdalen) hvor den sammen med den parallelle Foxbreen har lagt foran seg litt morenemateriale. I sør starter umiddelbart Dalburgbreen på andre siden av Foxpasset, og fortsetter ned til Bolterskaret. I sørøst starter Svellnosbreen mot Reindalen. 
Foxbreen er oppkalt etter landformen – bar is.


== Referanser ==
Fotball under Panamerikanske leker 1959

Fotball under Panamerikanske leker 1959. Fotball var med som en av nitten sporter i de tredje Panamerikanske leker 1959 som ble arrangert i Chicago i USA fra 27. august til 7. september. Det var en  turnering for menn, sju lag deltok. Det ble spilt en enkeltserie der alle lagene møttes en gang. Argentina vant turneringen, de vant fem kamper og spilte en uavgjort.


== Medaljer ==


=== Resultater ===


=== Plassering ===


==== Men ====


== Eksterne lenker ==
Panamerikanske leker 1959
Drønbreen

Drønbreen er en 12 km² stor isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den fjerde største breen i Nordenskiöld Land, bare overgått av Fridtjovbreen, Grønfjordbreen og Slakbreen. Breens sørligste kant ligger innenfor Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Den er en ca. 10 km lang bre og går øst for Møysalbreen og Rugaasfonna (Kokbreen) – fra de østre utløperne av Drøntoppen (1022 m) og Steintaket (1020 m) i sørvest, og langs vestveggen av Fleksurfjellet (728 m). Breen går rett nordover til øverst i Adventdalen hvor den sammen med den parallelle Skoltbreen har lagt foran seg et belte av morenemateriale, om lag 1 km bredt. I sør starter umiddelbart Bergmesterbreen og Rugaasfonna, som renner hver sin vei mot Reindalen. 
Drønbreen har to sidebreer – Lofthusbreen fra vest langt oppe ved Drøntoppen, og Fleksurbreen fra øst som forbindes til Drømbreen bare med sin fremre morenerygg.
Drønbreen er oppkalt etter drønnet fra smelteelva under isen.


== Referanser ==
Skoltbreen

Skoltbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 8 km lang og svært smal bre og går øst for Møysalbreen – fra de vestre utløperne av Rudieaksla (889 m) og Møysalen (1148 m) i sørvest, og langs vestveggen av Rudieaksla. Breen går sørøst for fjellet Skolten (1130 m) rett nordøstover til øverst i Adventdalen hvor den sammen med den parallelle, og større Drønbreen har lagt foran seg et store belte av morenemateriale, om lag 1 km bredt. I sør starter umiddelbart Møysalbreen som går nordvestover mot Janssondalen. 
Skoltbreen er oppkalt etter fjellet Skolten.


== Referanser ==
Lofthusbreen

Lofthusbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 3 km lang bre og går øst for Møysalbreen – fra Fosstoppen (1005 m) langs sørveggen av Rudieaksla (889 m) hvor den munner ut i den langt større Drønbreen.  
Skoltbreen er oppkalt etter gruveformann Lind Lofthus (1881–) som arbeidet både for Arctic Coal Company og senere for Store Norske.


== Referanser ==
Fleksurbreen

Fleksurbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Den er en ca. 2 km lang bre og går øst for Drønbreen som den munner ut i. Fleksurbreen går fra en nordlig utløper (990 m) av Tronfjellet i sør  og langs vestveggen av Fleksurfjellet (728 m).  
Fleksurbreen er oppkalt etter formen på kurvaturene i fjellet og breen her, engelsk «flexure» betyr bøyd ledd eller kurve.


== Referanser ==
Tronisen

Tronisen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den østligste breen i det fjellområdet av Nordenskiöld Land som ligger mellom Adventdalen og Reindalen.
Den er en ca. 3,5 km lang bre og går øst for Drønbreen og Bergmesterbreen – fra  Tronfjellet (1048 m) og rett østover til helt øverst i Adventdalen hvor den har lagt foran seg et 200 meter bredt belte av morenemateriale. Noe sør for isen starter Reindalen. 
Tronfjellet hvor breen starter, er grensen for Nordenskiöld Land nasjonalpark.
Tronisen er oppkalt etter Tronfjellet som har form som en trone.


== Referanser ==
Lus (seil)

Lus er en tråd som er festet til et seil. Disse brukes som hjelpemiddel i tillegg til vindpilen (vaker) for å seile mest mulig korrekt i forhold til vinden. En ønsket korrekt kurs går så høyt opp mot vinden som mulig, men med høy fart.


== Referanser ==
Hestesport under Panamerikanske leker 1959

Hestesport under Panamerikanske leker 1959. Hestesport var med som en av nitten sporter i de tredje Panamerikanske leker 1959 som ble arrangert i Chicago i USA fra 27. august til 7. september. Det var individuell og lagkonkurranse i dressur, sprangridning og feltritt. USA ble beste nasjon med fire gullmedaljer foran Chile og Canada med en hver.


== Medaljer ==


=== Resultater ===


== Eksterne lenker ==
Panamerikanske leker 1959
Bergmesterbreen

Bergmesterbreen er en isbre på Spitsbergen, Svalbard, mellom Longyearbyen og Svea, i Nordenskiöld Land. Dette er den sørøstligste breen i det fjellområdet av Nordenskiöld Land som ligger mellom Adventdalen og Reindalen. Den er en ca. 3 km lang bre og starter umiddelbart sør for Drønbreen og vest for  Tronisen – fra  Tronfjellet (1048 m) og Bergmannshatten (955 m), sørøstover til øverst i Reindalen hvor den har lagt foran seg et 1 km bredt belte av morenemateriale helt ned til Reindalselva. I vest strekker Aasgaardfjellet (932 m) seg som en vegg langs breen. 
Tronfjellet og Bergmannshatten hvor breen starter, er grenser for Nordenskiöld Land nasjonalpark som Bergmesterbreen ligger innenfor.
Bergmesterbreen er oppkalt etter Bergmesteren for Svalbard.


== Referanser ==