jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Someday (You’ll Want Me to Want You)

«Someday» (You'll Want Me to Want You») er en amerikansk populærmusikksang. Den ble skrevet av Jimmie Hodges og publisert i 1944.
Sangen har blitt en standard og har blitt innspilt av mange pop- og countryartister.


== Listeplasserte versjoner ==
Elton Britts versjon fra 1946 lå som best som # 2 påcountrylisten.
Innspillingen med Vaughn Monroe ble utgitt på RCA Victor 20-3510 (78-plate) og singlen RCA Victor 47-2986. Den entret Billboard Best Seller-listen 29. juli 1949, lå der i 18 uker og som best på en førsteplass.Innspillingen med The Mills Brothers ble utgitt på platen Decca 24694. Den entret Billboard Best Seller-listen 12. august 1949, lå i 15 uker på listen og som best på en åttendeplass.En versjon med Jodie Sands klarte så vidt å komme på Top 100-listen i 1958 med en 95.-plass, men gjorde det bedre i Storbritannia, hvor den lå i ti uker på listen og som best på en fjortendeplass.
En versjon med Della Reese ble utgitt i 1960. Den lå som best på 56.-plass på Billboard Hot 100-listen og på en 31.-plass på Cash Box' bestselgerliste.
En singleversjon med countryartisten Patsy Cline, som ble posthumt utgitt, lå på en 23.-plass på Bubbling Under Hot 100-listen i 1964.


== Innspilte versjoner ==
Ken Dodd
Eddy Arnold
Gene Autry
Brook Benton
Issy Bonn
Elton Britt
Tanya Rae Brown
Ray Charles
Patsy Cline
Norrie Cox & His New Orleans Stompers
Hank Crawford
Vic Damone
Ronnie Dove
Clyde McPhatter & The Drifters
Maureen Evans
Don Gibson
Jim Hendricks
Hoosier Hot Shots
Buck Johnson
George Jones
Tom Jones
Kitty Kallen
Steve Kuhn
Lester Lanin
Brenda Lee
Jerry Lee Lewis
Warner Mack
Mando & The Chili Peppers
Dean Martin
Emile Martyn Band
Clyde McPhatter
The Mills Brothers
Mina
Vaughn Monroe
Anne Murray
Willie Nelson
Daniel O'Donnell
Les Paul
Gene Pitney
The Ravens
Della Reese
Jim Reeves
Cliff Richard
The Rim Rock Ramblers
Tex Ritter
Jimmy Roselli
Jodie Sands
Cynthia Sayer
Sonny & Cher
Red Steagall
Swingville All-Stars
Justin Tubb
Gene Vincent
Bobby Vinton
Hugo Winterhalter
Mark Wynter
Ricky Nelson på hans album Ricky Nelson fra 1958
Sam Cooke


== Norsk versjon ==
Jan Rudolf Pettersen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Gamle tider blir som nye».


=== Innspilling ===
Nordre Sving. Utgitt på LP-albumet Gammalpop 1 (Tambourine TAM 1000) i 1974.


== Referanser ==
Liste over ordførere i Sortland

Da Formannskapslovene ble vedtatt i 1837, var Sortland en del av Hadsel prestegjeld, og ble dermed en del av Hadsel formannskapsdistrikt. Sortland ble i 1841 skilt ut fra Hadsel som eget formannskapsdistrikt (senere herred, i dag kommune). 
Her er listen over ordførere i Sortland:
Yağmur

Yağmur er et tyrkisk kvinnenavn som betyr «regn». Navnet er svært vanlig i Tyrkia, men lite brukt i andre land. Navnet brukes også som mannsnavn, men sjeldnere.


== Etymologi ==
Yağmur betyr «regn» på tyrkisk.


== Utbredelse ==
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Yağmur  i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listene er ordnet kronologisk etter fødselsår.


=== Kvinner ===
Yagmur Delen, svensk skuespiller
Yagmur Sivaslioglu (kjent som Yagmur Siva), tyrkisk gitarist


=== Menn ===
Yağmur Taylan (f. 1966), tyrkisk filmregissør


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Behind the Name: Yağmur
(en) Think Baby Names: Yağmur
Med rett til å kapre

Med rett til å kapre er en norsk dramatisert dokumentarfilm om Norges ukjente sjørøverhistorie. 
Filmen inneholder intervjuer med historikere i Norge, England og Russland, og med etterkommere av kaperne. Dramatiseringer viser hvordan kapringen foregikk og andre realistiske situasjoner fra Norge under Napoleonskrigen. 
Den er skrevet og regissert av Christian Andreas Wulff, Ole Bernt Tellefsen og Kristian Landmark. Musikken til filmen er skrevet av Marius Christiansen.


== Bakgrunn ==
I 1807 gikk Norge fra gullalder til hungersnød nærmest over natten. Med napoleonskrigen forsvant både inntektsgrunnlaget og tilgangen på mat. Da ble nordmenn sjørøvere. Langs kysten utrustet tusenvis av desperate menn småbåter med kanoner. De dro ut for å kapre - med kongens tillatelse. Hundrevis av skip ble kapret av de norske sjørøverne. De var en overhengende trussel mot handelsruten mellom Østersjøen og Vest-Europa - helt frem til 1814.
Sjørøveraktiviteten nådde sitt høydepunkt under napoleonskrigen, 1807-1814. Ekstreme kuldeperioder ødela avlingene på Sørlandet. Samtidig sørget engelsk blokade for at de ikke fikk korn fra Danmark. Nøden var stor og mange livnærte seg på barkebrød og beinmelsuppe. Fattigdommen var altomfattende og sinnet mot fienden England eksplosivt. Da ga kongen sin tillatelse til at skip på vei til og fra fienden kunne kapres. Sjørøverne ble nå kalt kapere. De fikk lisens for kapringsvirksomhet mot å forplikte seg til å få fangsten sin offentlig godkjent av en priserett.
Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter

Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter var et dansk ministerium med ansvar for blant annet boligområder, byfornyelse og saker vedrørende regional- og landdistrikter.
Ministeriet ble opprettet i forbindelse med Regjeringen Thorning-Schmidts tiltreden 3. oktober 2011, og ble avviklet 28. juni 2015. Minister var Carsten Hansen (S).
Ministeriet var organisert i tre avdelinger (Økonomi/HR, Bolig, Land/By). I tillegg var det et ministersekretariat, som tok seg av betjening av ministeren og kommunikasjonsoppgaver.
Som et av få ministerier hadde Ministeriet for By, Bolig og Landdistrikter ingen etater under seg.
Ministeriet holdt til i indre København i lokaler på Gammel Mønt.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Gammel Mønt

Gammel Mønt er en gate i Indre By i København. 
Gammel Mønt har sitt navn etter den tidligere myntproduksjonen på plassen. Kort før år 1500 begynte man å slå de første mynter i København i den tidligere Vingården, som så ble til Møntergården. I kjelleren under Magasin du Nord finnes stadig de hvelvede rom hvor myntene ble slått. Fra 1671 flyttet myntproduksjonen til Borgergade. Grunnene omkring Møntergården ble bebygget cirka 1630–1650, da det ble reist en rekke hus fra Møntergade mot syd, og samtidig oppstod en gate i forbindelse med en liten passasje mellom Antonigade og Grønnegade. Nesten alle forhusene på sydsiden av Gammel Mønt er fredet og deres bygningshistorie kan føres tilbake til tiden kort etter Københavns brann i 1728, hvor typehus av forskjellig slag ble oppført. Håndverkere og handlende flyttet inn i de ferdige beboelsene.


== Referanser ==
Copenhagen Distortion

Copenhagen Distortion er en festival for fest- og klubbkultur som finner sted i Københavns gater og usedvanlige steder rundt omkring i byen, hvert år i uken omkring den første lørdag i juni. 
Festivalen ble grunnlagt i 1998 av Thomas Fleurquin som engangsforestilling i nattklubben Mantra i Tivoli (København), og i årene 2005–06 begynte festivalen å fokusere mere på utendørsfester. I 2008 var Distortion en av de helt store kulturelle feiringer i København, med opp mot 160 000 deltagereFestivalens kulturelle fokus ligger på klubbkultur, upfront dansemusikk, gateliv, natteliv og sosial kunst, og festen flytter hver dag rundt i et annet kvarter. Distortion mottar økonomisk støtte fra Kultur- og Fritidsforvaltningen i Københavns Kommune.


== Se også ==
Loveparade


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Copenhagen Distortions hjemmeside
Gary Taubes

Gary Taubes (født 30. april 1956) er en amerikansk forskningsjournalist, blant annet for The New York Times Magazine, der han har publisert flere artikler om ernæring.Han er forfatter av en rekke bøker, men kun Hjelp vi blir tjukkere (Why we get fat), er oversatt til norsk.
Good calories, bad calories, regnes som hans hovedverk.


== Referanser ==
Industriell shipping

Industriell shipping er shipping/godstransport utført av spesialiserte skip bygget for enkelte godstyper. Eksempler på spesialutviklede fartøy til spesialiserte industrielle fraktmarkeder er kjemikalietankere og gasstankskip.
Industriell shipping er frakt av industriprodukter som kjemikalier, gass, bil, container og må ikke forveksles med råvare-shipping som er frakt av råvarer som produkt, tørrlast og olje.


== Referanser ==
Illums Bolighus

Illums Bolighus ⅍ er et varemagasin for boligtilbehør og innredning på Amagertorv på Strøget i København.
Forretningen ble grunnlagt i 1925 under navnet BO av forretningsmannen Kaj Dessau i samarbeide med kunstnerisk konsulent Brita Drewsen. Et ligende konsept var i samtiden ukjent. Der var innrettet komplette miljøer med sammensetninger av møbler, tekstiler og kunst.
I 1941 ble den overtatt av eierkretsen bak varemagasinet Illum og i denne forbindelse omdøpt til Illums Bolighus.
Illums Bolighus har ikke siden 1985 hatt noen form for tilknytning til Illum, da forretningen ble solgt fra i forbindelse med en omorganisering av selskapet, som på daværende tidspunkt var ute i en større økonomisk tilbakegang. Fra 2000 inngikk forretningen i Royal Scandinavia Retail-gruppen (eiet av Axcel A/S) sammen med Georg Jensen, Holmegaard, Royal Copenhagen, Orrefors og Kosta-Boda Höganäs. Axcel har siden skilt de forskjellige selskapene i gruppen ut, og Illums Bolighus A/S ble pr. oktober 2005 overtatt av en gruppe investorer.
På høsten 2006 ble det i Oslo åpnet en filial av Illums Bolighus. Videre ble det pr. november 2008 åpnet en filial i Århus, 2010 i Stockholm og i 2012 i Malmö.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(de) Offisielt nettsted 
(no) Offisielt nettsted 
(sv) Offisielt nettsted 
(da) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Illums Bolighus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Illum

Illum er et varemagasin som ligger ved Amagertorv på Strøget i København.
Illums Bolighus har ikke siden 1985 hatt noen form for tilknytning til Illum.


== Historie ==
Illums historie begynner i 1891, da grosserer A.C. Illum åpnet en forretning med spesiale i syartikler og kjoletilbehør i Østergade på den motsatte side av gaten av Illums nåværende plassering. Målgruppen var byens fine fruer. Forretningen vokste gjennom årene og flyttet i 1899 til dens nåværende plassering. Etter A.C. Illums død i 1938 gikk selskapet i arv til sønnen Svend Illum.
I 1950-årene og 1960-årene opplevede Illum stigende konkurranse fra storsentrene som begynte å skyte opp i hovedstadsområdet. Midt i 1960-årene bygget man en parkeringskjeller og foretok en større ombygning i kampen om kundenes gunst. Dette var dog ikke nok til å gjøre selskapet til en god forretning, og i 1972 måtte familien selge.
I årene etter hadde selskapet forskjellige eiere. I 1991 ble selskapet kjøpt av konkurrenten Magasin, som i 2003 videresolgte 80 prosent til den amerikanske investeringsbanken Merrill Lynch. Utviklingen ble i disse årene snudd slik at fokus var på luksus og kvalitet. Magasin ble i 2004 oppkjøpt at et konsortium med islandske Baugur Group i spissen, som dermed sikret seg 20 prosent eierskab i Illum. De resterende 80 prosentene ble erhvervet av samme krets i august 2005. Senest i 2009 er Illum oppkjøpt av Solstra Investments.
Varemagasinets over 120 forretninger omsetter årlig for omkring 650 millioner kroner (2011).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Illum (Copenhagen) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Maritim næring

Maritim næring defineres som alle virksomheter som eier, opererer, designer, bygger, leverer utstyr eller spesialiserte tjenester til alle typer skip og andre flytende enheter.
Næringen består av en rekke ulike virksomhetstyper som rederier, maritime tjenesteytere, skipsverft og utstyrsprodusenter.
Bondtoppane

Bondtoppane er en gruppe fjelltopper i den sentrale delen av Sør-Rondane i Dronning Maud Land, beliggende sørvest for Bergersenfjella.Tidlige målinger angir høyden til 3 180 moh., men Jøkulkyrkja (3 148 moh.) regnes som det høyeste fjellet i Dronning Maud Land. Ifølge nyere kilder rager de høyeste toppene i Sør-Rondane 3000 moh.Området ble fotografert fra fly under Operasjon Highjump i 1946–47. Toppene er oppkalt etter kaptein Charles A. Bond, US Navy, som ledet den vestre gruppen (Task Force 68) under denne operasjonen. Kart over området, basert på de amerikanske flyfotografiene, ble utarbeidet av norske kartografer i 1957.


== Se også ==
Liste over fjell i Dronning Maud Land


== Referanser ==
Undervisningsministeriet

Undervisningsministeriet (formelt Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling, tidligere 2011-2013  Ministeriet for Børn og Undervisning) er et dansk ministerium med ansvar for spørsmål rundt utdannelse, skoler, barnehager og barn.
I 1848 opprettet man Ministeriet for Kirke- og Undervisningsvæsenet, som fungerte frem til 1916, da ministeriet ble delt opp i et ministerium for kirkeanliggender og tilsvarende et ministerium for undervisning. Senere var det en viss sammenheng mellom de to ministeriene, dels fordi de delte adresse, men også fordi det ofte forekom at den samme person ivaretok begge ministerpostene.
Blant annet folkeskoler og gymnasier hør under ministeriets ansvarsområde. Universitetene hører under Ministeriet for Forskning, Innovation og Videregående Uddannelser.
Selve ministeriet hadde kontorer i tre bygninger:

Frederiksholms Kanal 21–25
Frederiksholms Kanal 26
Vester Voldgade 123Den nåværende barne- og undervisningsministeren er Merete Riisager (LA).


== Institusjoner ==
Ministeriets organisasjon ble senest endret ved en strukturendring 1. mars 2011. Ministeriet besto av et departement og tre etater. Jesper Fisker var departementssjef. De tre etatene var henholdsvis Uddannelsesstyrelsen, Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen og UNI-C. Under Uddannelsesstyrelsen hører blant annet avdelingen for utdannelsesstøtte (tidligere Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte).
Ved regjeringsskiftet 3. oktober 2011 ble navnet endret til Ministeriet for Børn og Undervisning. Samtidig ble det overført saksansvar for dag-, fritids- og klubbtilbud, dansk som annetspråk og nasjonale minoriteter. Ved regjeringsrokaden 9. august 2013 endredes navnet tilbake til Undervisningsministeriet og samtidig ble det overført saksansvar for dagtilbud og private pasningsordninger for barn inntil skolestart til Social-, Børne- og Integrationsministeriet. Ministeriet fik navnet Ministeriet for Børn, Undervisning og Ligestilling i juni 2015.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen

Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen var en dansk etat under Ministeriet for Børn og Undervisning som ble opprettet i 2011.
Etaten har ansvaret for kvalitetsutvikling, test og eksamen, tilsyn, tilskudd og kontroll med både folkeskoler og gymnasier og har dermed til dels sammenfallende oppgaver med den tidligere Skolestyrelsen som ble nedlagt i 2011. Andre oppgaver kommer fra Uddannelsesstyrelsen.
Kvalitets- og Tilsynsstyrelsen har dessuten ansvaret for støtteordningen SPS og danskundervisning for voksne utlendinger (herunder statsborgerskapsprøven).


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted
Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte

Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte var en dansk etat under Undervisningsministeriet som sammen med de gymnasiale og videregående utdannelsesinstitusjonene administrerte Statens Uddannelsesstøtte (SU).
Etaten administrerte loven om SU og tildelte stipendier, studielån og sluttlån til utdannelsessøkende over 18 år som var innskrevet på en SU-berettiget utdannelse. Derutover administrerte etaten lov om statens voksenuddannelsesstøtte, tildelte spesialpedagogisk støtte under videregående utdannelser, erhvervsutdannelser, frie grunnskoler og (som forsøk) arbeidsmarkedsutdannelser. Endelig rådgav etaten ministeren og forberedte lovgivning på utdannelsesstøtteområdet.
Som følge av en strukturendring ble etaten nedlagt i mars 2011 og områdene ble overflyttet til avdelingen for utdannelsesstøtte under Uddannelsesstyrelsen.
Styrelsen for IT og Læring

Styrelsen for IT og Læring er et dansk statlig direktorat under Ministeriet for Børn og Undervisning. Direktoratet har hovedkontor på Vester Voldgade i København og avdelinger i Lyngby og Århus. Det har i alt ca. 300 medarbeidere.
Direktoratet arbeider for å fremme den digitale utviklingen på barne- og undervisningsområdet. De primære fokusområdene er økt anvendelse av IT i undervisningen og understøttelse av effektiv institusjonsdrift ved bruk av IT. Direktoratet utfører oppgaver innenfor de overordnede målsetningene på ministeriets område og i henhold til etatens resultatkrav.
Direktoratet leverer en rekke tjenester og ytelser, herunder:

SkoDa
SkoleKom
SkoleIntra
EMU.dk
Uddannelsesforum


== Historie ==
UNI‑C ble opprettet i oktober 1965 under navnet Northern Europe University Computing Centre. Senere, i starten av 1970-årene, ble to lignende sentra, Regionale EDB-Center ved Aarhus Universitet (RECAU) og Regionale EDB-Center ved Københavns Universitet (RECKU), bevilget av Undervisningsministeriet. Disse ble tilknyttet henholdsvis Aarhus Universitet og Københavns Universitet. I midten av 1980-årene ble de tre sentra imidlertid lagt sammen til UNI‑C. I 2014 ble navnet endret til Styrelsen for IT og Læring.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Beskæftigelsesministeriet

Beskæftigelsesministeriet er et dansk ministerium som ble opprettet i 1942 med navnet Arbejdsministeriet.


== Oppgaver ==
Ministeriets oppgaver er å utforme den overordnede politikk og styring for å skape rammene for et moderne fleksibelt arbeidsmarked. Det har utviklet seg til følgende hovedområder og lover: arbeidsmiljølovgivningen, lovgivning om arbeidsløshetsforsikring, arbeidsrettslige spørsmål og arbeidsmarkedsservice. Arbeidsmarkedsservice omfatter den offentlige arbeidsformidling og en aktiv arbeidsmarkedspolitikk m.v.
Under ministeriet hører blant annet Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats (CABI) under ledelse av Mette Rønnau og Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Arbejdsformidlingen

Arbejdsformidlingen (AF) var en dansk etat med hovedoppgave å formidle arbeide til a-kassemedlemmer (forsikrede ledige), mens kontanthjælpsmottagere (ikke-forsikrede ledige) ble betjent av kommunene.
I forbindelse med kommunalreformen ble AF nedlagt 1. januar 2007 og det ble opprettet 91 felles jobcentre, hvor staten og kommunen i fellesskap samarbeider om sysselsetting på lokalnivå. Ut av de 91 var 14 såkalte «pilotjobcentre», hvilket betyr at staten hadde delegert ansvaret for den statlige sysselsettingen til kommunen. I 2010 overgikk hele oppgaven til kommunene, således at pilotjobcentrenes modell ble gjeldende for alle.
Arbejdsløshedskasse

En arbejdsløshedskasse, gjerne forkortet a-kasse, er en organisasjon i Danmark som tilbyr forsikring mot arbeidsledighet samt administrerer offentlige lover og regler på området. De fleste a-kasser er tilknyttet én eller flere tilsvarende fagforening(er).


== Ytelser og tilbud ==
A-kasser skal tilby en rekke ytelser og utføre en rekke lovbestemte oppgaver, blant annet:

utbetaling av dagpenger, feriedagpenger, orlovsydelse til barnepass og etterlønn
veiledningssamtaler
innberetning til jobcentrene
styrking av innsatsen for å bringe ledige i jobbMange a-kasser tilbyr dessuten rådgivning, kurs, med mere.


== Finansiering ==
Dagpenger og andre ytelser finansieres av medlemmene gjennom kontingenten (ca. 25 prosent) og via lønnsmottagernes innbetaling av arbeidsmarkedsbidrag. Dessuten betaler medlemmene selv administrasjonen. I motsetning til forsikringsselskaper kan a-kassene ikke tjene penger på aktivitetene, men er organisasjoner hvor medlemmene har sluttet seg sammen for å sikre seg mot arbeidsledighet.


== Krav til a-kassen ==
For å kunne utbetale dagpenger og andre ytelser skal a-kassen være statsgodkjent og oppfylle en rekke krav, blant annet til vedtekter og organisasjon. Pr. januar 2013 er det 26 statsgodkjente a-kasser, som er medlem av bransjeorganisasjonen AK-Samvirke.


== Tilsynsmyndighet ==
A-kassenes tilsynsmyndighet er Arbejdsmarkedsstyrelsen under Beskæftigelsesministeriet.


== Se også ==
Arbetslöshetskassa
Arbejdsmarkedsstyrelsen

Arbejdsmarkedsstyrelsen er en etat under Beskæftigelsesministeriet som har det overordnede ansvar for utførelsen av og oppfølgningen på den sysselsettingspolitiske innsatsen i Danmarks regioner og kommuner. Målet for Arbejdsmarkedsstyrelsen er å medvirke til å skape et smidig og velfungerende arbeidsmarked.
Arbejdsmarkedsstyrelsen ble opprettet i 1989 gjennom en sammenslåing av Arbejdsdirektoratet (opprettet 1907) og Direktoratet for Arbejdsmarkedsuddannelserne (opprettet 1976). Etaten gjennomfører i dag sitt arbeide i samarbeide med de fire beskæftigelsesregioner (Nordjylland, Midtjylland, Syddanmark samt Hovedstaden og Sjælland) som ble opprettet i 2003.
Etaten har 332 medarbeidere. Direktør er Marie Hansen.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Li Baiyao

Li Baiyao (forenklet kinesisk: 李百药; tradisjonell kinesisk: 李百藥, født 564 i Dingzhou i Kina, død 647, stilnavn Zhonggui 重規, formelt visegreve Kang av Anping 安平康子), var en kinesisk historiker under Sui-dynastiet og Tang-dynastiet.  Han fullførte historiekrøniken Boken om nordlige Qi, den offisielle historiebok om Nordlige Qi, som hans far Li Delin hadde begynt på.


== Referanser ==
Rolf Utne

Rolf Utne (født 19. september 1920 i Bergen, død 18. juli 1944 ved Gelsenkirchen, Ruhrområdet, Tyskland ) var en norsk motstandsmann og mannskap på bombefly.
Utne deltok i krigen i Norge i 1940 i et skiløperkompani i Vossefjellene, før han ble med i motstandsbevegelsen i Bergen og Oslo. Han var medlem av den såkalte Theta-gruppen. Sammen med Jan Dahm var de ansvarlig for Thetas kodesystem fram til januar 1942. Gruppen holdt til på Bryggen i Bergen. I begynnelsen var Utne en av de viktigste i Theta-gruppen. Grunnen til det, var at han hadde kompetanse innenfor radio, og kunne hjelpe gruppen på den måten.
Utne sluttet i gruppen i 1942, kom seg til Storbritannia ombord på MK «Rupee» og ble med i RNAF (Royal Norwegian Air Force). Han fikk opplæring i Canada, og ble bombeflyger.
Under tjeneste som bombesikter ved 460 Squadron RAAF døde han under et tokt over Gelsenkirchen i Ruhrområdet i Tyskland. Han var den første av medlemmene i Theta-gruppen som døde.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kristian Ottosen (2000). «Theta-gruppen tar form, Rolfs siste tokt, medlemmer av Theta-gruppen». Theta Theta (norsk). Oslo: Universitetsforlaget. s. 12, 173, 196.