jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Missing (A-Lee-album)

Missing er et musikkalbum med A-Lee, utgitt den 11. oktober 2010.


== Sporliste ==
«Intro»
«Smell Me»
«Round & Round»
«Baby Got Back»
«Out of My Mind»
«My Dad»
«Record Deal»
«Skit»
«It's All Good»
«Hold On», ft. Holee'O
«I Roll (She Rock)», ft. Adam Tensta
«Won't Let You», ft. Holee'O
«I Sold My Soul»
«Go to Sleep»
«Outro»
«World So Cold», ft. Marcus Only
Forever Lost (A-Lee-album)

Forever Lost er et musikkalbum med A-Lee, utgitt den 5. oktober 2012.


== Sporliste ==
«Forever Lost»
«The One»
«Before My Eyes»
«Over You»
«Like You»
«World So Cold», ft. Marcus Only
«Girlfriend», ft. Aleksander With
«Feelgood», ft. Elisabeth Carew
«Hear the Crowd»
«Function (Hey!)»
«It Follows», ft. Elisabeth Carew
I Grevens tid

I Grevens tid er et musikkalbum med Gest, utgitt den 11. juni 2007. Albumet ble utgitt av plateselskapet Reel Noise Records.


== Sporliste ==
«I grevens tid»
«Forsvinne»
«Historie»
«To kjerringer mot strømmen»
«Strekker strikken»
«Dans til musikken»
«Pokker»
«Her e Bergen»
«Hardt å se deg sånn»
«Peter Pan»
«Piss lei»
«Sorry»
Øystein Konsmo

Øystein Konsmo (født 10. mars 1952) er en norsk tidligere skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter for Norge og representerte Oslo Idrettslag.


== Internasjonale mesterskap ==
VM på skøyter, sprint deltatt i ett VM. 

Lake Placid 1978.beste resultat 14.-plass sammenlagt i Lake Placid 1978.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Øystein Konsmo – Speedskatingbase.eu 
(en) Øystein Konsmo – SpeedSkatingNews.info 
(en) Øystein Konsmo – SpeedSkatingStats.com 
(en) Øystein Konsmo på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
Penger ække laga for fattigfolk

Penger ække laga for fattigfolk er et musikkalbum med André Jensen, utgitt i 2009.


== Sporliste ==
«Intro»
«Penger ække laga for fattigfolk», ft. MesAyah
«Gi meg mer», ft. TashaAngel
«Hodet over vann»
«Mellomspill»
«Den obligatoriske skrytelåta», ft. MesAyah
«Alt er sant», ft. Kjartan og Evig Poesi
«Hverdag»¨
Ørepropper var et godt kjøp

Ørepropper var et godt kjøp er et musikkalbum med André Jensen, utgitt i 2008. Albumet er utgitt av plateselskapet Bonsaiety Records.


== Sporliste ==
«Intro»
«Rundt og rundt»
«The Truth», ft. Yaggahoys
«On My Way Out»
«Velkommen»
«Crash Bandicoot»
«Vitenskapsmannen»
«Ørepropper var et godt kjøp», ft. Magnus Nymo
«Ateas», ft. Yaggahoys og MesAyah
«Close Your Eyes», ft. Ingrid
«Riktig», ft. Noah
«Elektrohop», ft. Magnus Nymo
«Spin Forever», ft. MesAyah
«Papir & metall»
«Den unødvendige nest siste-låta»
«What Happens in Your Head», ft. Ingrid
No Sleep

No Sleep er et musikkalbum med André Jensen og Tom Blue, utgitt i 2007.


== Sporliste ==
«Nullus quiesco»
«Letugo»
«Feber», ft. Yblem
«Sleepwalking», ft. Ingrid
«Mellomspill», ft. Final
«Nullus quiesco 2», ft. Ruben AR
«Pissing on a Passing Train»
«Blind», ft. Yaggahoys
«Indigeo Amor»
«Morgengry»
«Mellomspill»
«Nullus quiesco 3»
«Promitto»
«Solens skyggeside», ft. Dominika
«Utro»
Drabantmusikk EP

Drabantmusikk EP er en musikk-EP med Jesse Jones, utgitt den 11. oktober 2010.


== Sporliste ==
«Blodsprengte øyne»
«For rett pris»
«Drabant» (Kjendis remix), ft. Chirag og Vinni
«Blir i City»
«Først og fremst», ft. Lars Vaular
12 blokker og 1 vei inn

12 blokker og 1 vei inn er debutalbumet til rapperen Jesse Jones. Albumet ble utgitt i februar 2011 av Tee Productions og EMI.


== Sporliste ==
Alle sangene er produsert av Tommy Tee.
Vitenskapsåret 1973

Vitenskapsåret 1973 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1973.


== Hendelser ==


=== Arkeologi ===


=== Astronomi og romfart ===
7. mars - Kometen Kohoutek blir oppdaget av den tsjekkiske astronomen Lubos Kohoutek
3. desember - Pioneer 10 sender tilbake de første nærbildene av Jupiter .


=== Meteorologi ===


=== Psykologi ===
David Rosenhan publiserer resultatene fra sitt eksperiment om gyldigheten av psykiatriske diagnoser.


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: John Graham Ramsay 
Copleymedaljen: Andrew Huxley
Davymedaljen: John Stuart Anderson
Hughesmedaljen: Peter Hirsch
Nobelprisen: Fysikk: Leo Esaki, Ivar Giæver, Brian D. Josephson
Kjemi:  Ernst Otto Fischer, Geoffrey Wilkinson
Fysiologi/Medisin: Karl von Frisch, Konrad Lorenz, Nikolaas Tinbergen
Penrosemedaljen: M. King Hubbert
Sylvestermedaljen: John Cassels
Turingprisen: Charles W. Bachman
Wollastonmedaljen: Alfred Sherwood Romer 


== Fødsler ==
13. juni – Tommy Ohlsson, svensk fysiker
22. november – Chad Trujillo, astronom fra USA


== Dødsfall ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1973 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1974

Vitenskapsåret 1974 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1974.


== Hendelser ==


=== Arkeologi ===


=== Astronomi og romfart ===
14. september - Jupiters naturlige satellitt Leda oppdages .
21. september - Romsonden Mariner 10 flyr forbi planeten Merkur .
Et budskap fra Jorden sendes ivei mot stjernehopen M13, og er et strålebilde som dannes i et mønster, med informasjon om utseende til mennesket, Jordens plass i rommet og befolkningsstørrelsen. Men på grunn av avstanden forventes ikke noe svar før om 50 000 år .


=== Medisin ===
Identifisering av kontrollstudier innen graviditetsmedisinen, som Archie Cochrane tar til orde, innledes i Cardiff.


=== Meteorologi ===


=== Psykologi ===
Leon Kamin viser at Cyril Burts innflytelserike forskning om arvelighet av IQ for tvillinger synes å være en statistisk forfalskning.


== Prisvinnere ==
Brinellmedaljen: Thaddeus Sendzimir
Copleymedaljen: William Hodge
Darwinmedaljen: Philip Macdonald Sheppard
De Morgan-medaljen: Graham Higman
Fieldsmedaljen: Enrico Bombieri og David Mumford
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Baltzar von Platen (1898–1984) og Carl Munters
Nobelprisen: Fysikk: Martin Ryle, Antony Hewish
Kjemi: Paul Flory
Fysiologi/Medisin: Albert Claude, Christian de Duve, George E. Palade
Turingprisen: Donald Knuth
Wollastonmedaljen: Francis John Pettijohn 


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1974 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1975

Vitenskapsåret 1975 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1975.


== Hendelser ==


=== Arkeologi ===


=== Astronomi og romfart ===
20. august - USA skyter opp Viking 1 mot planeten Mars .
September - USA skyter opp Viking 2 mot planeten Mars .
Oktober: De sovjetiske romsondene Venera 9 og Venera 10 når planeten Venus.
Den sovjetiske romsonden Venera 12 lander på Venus og tar bilder fra omgivelsene .
Kohouteks komet sees for første gang .
Den mest lyssterke novaen på årtier opptrer i stjernebildet Svanen .


=== Biologi ===
7. august - César Milstein og Georges Köhler offentliggjør oppdagelsen om hvordan hybridomceller kan anvendes for å isolere monoklonale antistoffer, og dermed begynner anvendelsen av de monoklonale antistoffer innen vitenskapen
Levende eksemplarer av Chacoan Peccary (Catagonus wagneri), tidligere bare kjent for forskere fra fossiler, blir identifisert i Paraguay.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: Drummond Hoyle Matthews 
Copleymedaljen: Francis Crick
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut Axel F. Enströmmedaljen til Ragnar Woxén.
Nobelprisen:Fysikk: Aage N. Bohr, Ben R. Mottelson, James Rainwater
Kjemi: John Cornforth, Vladimir Prelog
Fysiologi/Medisin: David Baltimore, Renato Dulbecco, Howard M. Temin
Steeleprisen: George Mackey, Blaine Lawson, Lipman Bers, Martin Davis, Joseph L. Taylor
Turingprisen: Allen Newell og Herbert Simon
Wollastonmedaljen: Hollis Dow Hedberg 


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1975 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1976

Vitenskapsåret 1976 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1976.


== Hendelser ==


=== Arkeologi ===


=== Astronomi og romfart ===
18. juni - Satellitteksperimentet "Gravity Probe A" skytes opp for å bevise Albert Einstein sin generelle relativitetsteori.
6. juli - Sovjetunionen skyter opp Sojuz 21, som er en del av et omfattende sovjetisk femårsprogram for undersøkelse av verdensrommet.
20. juli - USAs fjernstyrte Vikingsonde lander på Mars .
31. juli - NASA publiserer et fotografi av Cydonia Mensae på Mars, tatt av sonden Viking 1, som ligner på et ansikt.
7. august - Viking 2 går inn i bane rundt Mars.
22. august - Sovjetunionens sonde Luna 24 vender tilbake fra Månen.
3. september - Viking 2 lander ved Utopia Planitia på Mars og tar nærbilder av planetens overflate.
17. september - Romfergen Enterprise rulles ut.
Kometen West sees som en av 1900-tallets sterkest lysende kometer, og kan til og med skimtes i dagslys.
Det største teleskopet på Jorden til da ferdigstilles på fjellet Patsukhov i Sovjetunionen, etter at det tidligere største teleskopet på Jorden har vært på Mount Palomar i California, USA.


=== Matematikk ===
Imre Lakatos' verk Proofs and Refutations: the Logic of Mathematical Discovery blir utgitt posthumt.


=== Medisin ===
31. juli - Laser benyttes for første gang ved en operasjon av hjernesvulst. Operasjonen ble foretatt i Graz.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Brinellmedaljen: Raymond Castaing
Copleymedaljen: Dorothy Crowfoot Hodgkin
Darwinmedaljen: Charlotte Auerbach
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Christian Jacobæus
Nobelprisen:Fysikk: Burton Richter, Samuel C.C. Ting
Kjemi: William Lipscomb
Fysiologi/Medisin: Baruch S. Blumberg, Daniel Carleton Gajdusek
Sylvestermedaljen: David Kendall
Turingprisen - Michael O. Rabin, Dana Scott
Wollastonmedaljen: Kingsley Charles Dunham


== Fødsler ==
Mattias Lundberg, svensk musikkforsker


== Dødsfall ==
1. februar - Werner Heisenberg, fysiker (født 1901)
21. april - Carl Benjamin Boyer, matematikkhistoriker (født 1906)
31. mai - Jacques Monod, biokjemiker, nobelprisvinner 1965 (født 1910)
5. oktober - Lars Onsager, kjemiker (født 1903)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1976 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1977

Vitenskapsåret 1977 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1977.


== Hendelser ==


=== Arkeologi ===


=== Astronomi og romfart ===
28. februar - Det blir rapportert at australske og britiske astronomer har fotografert den minste stjernen som noensinne er sett.
10. mars - Ni smale ringer oppdages rundt Uranus 
20. august - Den ubemannede romsonden Voyager 2 skytes opp i verdensrommet av NASA, noen dager før Voyager 1.
5. september - Den ubemannede romsonden Voyager 1 skytes opp.
Astronomer oppdager det som først antas å være en planet mellom Saturn og Uranus, men den antas ikke kunne regnes som en planet. Derimot kan man ikke bestemme seg for hva det er .


=== Glasiologi ===
25. juni - I Paris møtes en internasjonal forskergruppe med ingeniører og glasiologer for å diskutere transport av isfjell med slepebåter fra Antarktis til Saudi-Arabia.


=== Medisin ===
Juni - To siamesiske tvillinger fra Sør-Italia separeres mot slutten av måneden på barnesykehuset i Washington.
11. september - Den siste "ville" infeksjonen med kopper rapporteres i Somalia.
10. oktober - En omfattende salmonellaepidemi rammer barn og skolepersonale i Västerort.
30. oktober - Den japanske staten og et sveitsisk legemiddelfirma, med datterselskap i Japan, opplyses å ha kommet til en avtale om erstatning på 80 milliarder yen til 35 personer som har spist Chiroform.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: Brian Frederick Windley 
Copleymedaljen: Frederick Sanger
De Morgan-medaljen: C. Ambrose Rogers
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Olof Rydbeck
Nobelprisen:Fysikk: Philip W. Anderson, Nevill F. Mott, John H. van Vleck
Kjemi: Ilya Prigogine
Fysiologi/Medisin: Roger Guillemin, Andrew V. Schally, Rosalyn Yalow
Turingprisen: John Backus
Wollastonmedaljen: Reinout William van Bemmelen 


== Fødsler ==
31. mars – Stina Fallberg Sundmark, svensk kunstviter
3. mai – Maryam Mirzakhani, iranskfødt matematiker (død 2017)
Joanne Johnson, britisk geolog, antarktisforsker


== Dødsfall ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1977 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sylinderspilledåse

Hos en sylinderspilledåse blir lyden laget ved at en metallvalse med stifter roterer og slår an tennene, eller tungene, på en inntilliggende metallkam. Tungene lager en lang plingende lyd: kort tunge gir en lys tone mens en lang tunge gir en basstone. En stiftvals har vanligvis 8-10 ulike melodier, men det er beskrevet alt fra 2 til 30 stk. For å skifte melodi skyves stiftvalsen sideveis ved hjelp av en spak.
Sylinderspilledåsen er eldre enn de mekaniske instrumentene som blir styrt med hullkort eller plate (platespilledåse). Stiftvalsprinsippet er beskrevet allerede i dokument fra 800-tallets Bagdad. Prinsippet med svevende tunger tilskrives klokkemaker Antoine Fevre fra Genève, i 1796, mens bruk av sylinder med pigger som styring av det musikalske forløpet hadde vært i bruk i klokker noen tiår tidligere.Den fransktalende delen av Sveits, som også var senter for finmekanisk klokkeindustri, ble tidig senter for utviklingen av instrumentet, spesielt kring byen St. Croix. I løpet av 1800-tallet vokste sveitsiske firmaer frem som Nicole Freres, Paillard, Lecoultre, Mermot Freres med flere. De kom etter hvert til å eksportere til hele verden. Det fantes også produsenter i Frankrike, Tyskland, Tsjekkia, Østerrike-Ungarn og andre steder.Produksjonen av spilledåser, i en trekasse med ca. 8-10 melodier, hadde sin storhetsperiode mellom 1870-1890 for nærmest å opphøre helt ca. 1914, utkonkurrert av grammofon og fonograf. 
I tillegg til den enkle modellen av sylinderspilledåse med en kam, ble det laget ulike musikalske modeller med andre sound, eller der ulike instrumenter ble imitert - mandolin (med tremolo), pianoforte (med dynamikk), harpe etc. Mekanikken ble også koblet til slagverk med tromme, klokker eller kastanjetter.


== Referanser ==
Pulttak

Et pulttak er et tak med fall til bare én side. Navnet kommer av likheten med skråplaten på en skrivepult. Ble tidligere også kalt shedtak.


== Litteratur ==
Gunnarsjaa, Arne (2007). Arkitekturleksikon. Oslo: Abstrakt Forlag AS. s. 624–625. ISBN 978-82-7935-197-9.
Sharam Alghasi

Sharam Alghasi (født 1966) er en norsk sosiolog med doktorgrad fra CULCOM – Kulturell kompleksitet i det nye Norge, et forskingsprogram ved Universitetet i Oslo (UiO). Han flyttet fra Iran til Norge. Han er førsteamanuensis ved Høyskolen Kristiania.Alghasi tok hovedfag (og dermed graden cand.polit) i sosiologi ved Universitetet i Oslo i 1999, med hovedoppgave om hvordan norske debattprogram på fjernsyn i perioden 1987–1997 tok for seg emner som innvandring og innvandrerer. Alghasi har tidligere vært førstekonsulent i Utlendingsdirektoratet (UDI), og han var prosjektleder for MiFA (Minoriteter i Fokus i Akademia) ved Universitetet i Oslo.
Alghasi var medredaktør for boken Mellom to kulturer som kom ut i 2006 og for Paradoxes of Cultural Recognition (2009). I tillegg har han vært med på å arrangere flere seminarer og konferanser om tema som innvandrere og identitet. Som doktorgradsstipendiat ved CULCOM studerer Alghasi norsk-iranere sine medievaner og hvordan forholdet mellom dem og media påvirker identiteten og rollen deres i det norske samfunnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Den globale drabantbyen - Groruddalen og det nye Norge forfattet av Sharam Alghasi, Elisabeth Eide og Thomas Hylland Eriksen.
Mellom to kulturer
Agnes Allen

Agnes Allen var en britisk forfatter av sakprosabøker for barn, ofte sammen med ektemannen Jack Allen som var illustratør. Hun skrev blant annet den kunst- og kulturhistoriske serien The story of …, hvor The Story of Your Home ble tildelt Carnegie Medal i 1949.
Serien begynte med The Story of the Village (1947) og omfattet også bøker som The Story of Painting (1948), The Story of Our Parliament (1949), The Story of the Highway (1950) og The Story of Clothes (1955). Mens denne serien behandlet et enkelt fenomen gjennom tidene, skrev hun i en annen serie, Living in History, nærmere om enkelte perioder i historien.Bøkene er ikke oversatt til norsk. 


== Referanser ==
Sperretak

Et Sperretak er en takkonstruksjon der de skrå takflatene bæres av skråstilte sperrer fra de takbærende veggene til mønet (takryggen). Sperretaket er oftest et saltak med fall til to sider, men kan også være et ensidig pulttak eller inngå i varianter av disse takformene. Sperretaket er den eldste kjente takkonstruksjonen i Vest- og Nordeuropa. I Norge ble det brukt i forhistoriske langhus, og siden middelalderen på hus av grindverk eller lafteverk.
Sperrene opptrer som oftest parvis og sammenbundet i mønet, men kan også ligge uavhengig av hverandre på hver takflate, men med opplegg på en mønsås. På grunn av sidetrykket fra tyngden av de skrå takflatene ble de takbærende (lang)veggene som regel forbundet med en bete (strekkbjelke) for å hindre at de skulle bli presset utover. Denne byggemåten var særlig utbredt på Vestlandet og i Agder. På Østlandet fikk laftehus som oftest åstak.
I større bygninger inngår sperrene ofte i et sperrebind, hvor de sammen med en horisontal bjelke danner en statisk stiv trekant. Sperrene kan også forbindes med en avstivende høyereliggende hanebjelke.


== Se også ==
Sperrebind
Tak


== Litteratur ==


== Litteratur ==
Ahlstrand, Jan Torsten.; Arkitekturtermer. Lund: Studentlitteratur, 1976, ISBN 91-44-02852-0
Volmer, Lutz og W.Haio Zimmermann (2012): Glossary of Prehistoric and Historic Timber Buildings. Verlag Marie Leidorf GmbH, Rahden. ISBN 978-3-86757-333-7
Vitenskapsåret 1979

Vitenskapsåret 1979 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1979.


== Hendelser ==
14. mars – 100-årsminnet for Albert Einsteins fødsel.
September – 60 millioner personer i USA regnes å være språklig handikappet. I ni av 11 delstater i sør avslutter over halvparten av elevene i skolengangen for tidlig.


== Arkeologi ==


=== Astronomi og romfart ===
25. februar – Sovjetunionen skyter ut Sojuz 32 med Vladimir Ljakhov og Valerij Rjumin ombord.
5. mars – Voyager 1 bryter igjennom Jupiters atmosfære. og oppdager en ring.
12. april – Sojuz 33 vender tilbake til jorden.
11. juli – USAs romstasjon Skylab styrter i Det indiske hav, sørvest for Perth.
15. juli – De sovjetiske kosmonautene Vladimir Ljakhov og Valerij Rjumin slår rekorden for opphold i rommet, 140 dager.
19. august – De sovjetiske kosmonautene Vladimir Ljakhov og Valerij Rjumin vender tilbake til jorden etter 175 dagers opphold i rommet.
1. september – Pioneer 11 runder Saturn og sender bilder derfra.
3. november – Den amerikanske satellitten Pegasus II styrtes i Atlanterhavet, utenfor Ascension.
24. desember – ESAs sonde Ariane skytes opp fra Kourou i Fransk Guyana.
26. desember – Det meddeles at Voyager 2 har funnet et stor hav under Jupiters naturlige satellitt Europa.
Den amerikanske romsonden Pioneer 11 passerer Jupiter. og fullfører en runde rundt Saturn 
Pluto passerer i sin bane nærmere Solen enn Neptun..


=== Fysikk ===
27. mars – Statens kärnkraftinspektion (SKI) beslutter å øke ladningen av reaktorene Ringhals 1 og 3.
28. mars – En kjernereaktor i kjernekraftverket Three Mile Island i Harrisburg i delstaten Pennsylvania i USA havarerer.
30. oktober – Rapporten om Harrisburgulykken presenteres. Ledelsen og inspektsjonsmyndighetene kritiseres for grovt å ha neglisjert sikkerheten.
19. november – Reaktorsikkerhetsutredningen i Sverige presenterer sin betenkning.


=== Medisin ===
25. juli – Fra Lunds universitet meddeles at en gruppe forskere har spesialisert seg på å fastslå arvelige sykdommer ved å ta blodprøver fra foster.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: Ernest Ronald Oxburgh 
Copleymedaljen: Max Perutz
Ingenjörsvetenskapsakademien utdelar Stora guldmedaljen till Arvid Wretlind
Nobelprisen:Fysikk: Sheldon Glashow, Abdus Salam, Steven Weinberg
Kjemi: Herbert C. Brown, Georg Wittig
Fysiologi/Medisin: Allan M. Cormack, Godfrey N. Hounsfield
Polhemsprisen: Bengt Gunnar Magnusson
Steeleprisen: Antoni Zygmund, Salomon Bochner, Robin Hartshorne, Joseph Kohn, Hans Lewy
Sylvestermedaljen: Graham Higman
Turingprisen: Kenneth Iverson
Wolfprisen:
Agrikultur:Jay Lush, Kenneth Blaxter
Fysikk: George Eugene Uhlenbeck, Giuseppe Occhialini
Kjemi: Herman Mark
Matematikk: Jean Leray, André Weil
Medisin: Roger Wolcott Sperry, Arvid Carlsson, Oleh Hornykiewicz
Wollastonmedaljen: Hatton Schuyler Yoder 


== Dødsfall ==
2. mai – Giulio Natta, italiensk kjemiker; tildelt Nobelprisen i kjemi i 1963 (76, død 1903)
6. mai - Karl Wilhelm Reinmuth, tysk astronom (født 1892)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1979 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sofia av Spania (2007)

Sofia av Spania  (født 29. april 2007) er en spansk infanta. Prinsessens foreldre er kong Felipe VI og dronning Letizia. Hun er nummer to i den spanske arverekkefølgen til tronen, etter sin eldre søster Leonor. Blant hennes faddere var Prince Konstantin of Bulgaria.


== Referanser ==
Blåmaskehonningeter

Blåmaskehonningeter er en sangfugl i honningeterfamilien og er den eneste arten i slekten Entomyzon. . Den er en mellomstore honningeter og er 30 cm leng. Den forekommer i den østlige og nordlige Australia og i den sørlige Ny-Guinea).


== Underarter ==
Det er beskrevet tre underarter av blåmaskehonningeter:

Entomyzon cyanotis cyanotis (Latham, 1802)
Entomyzon cyanotis griseigularis (Oort, 1909)
Entomyzon cyanotis albipennis (Gould, 1841)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Blåmaskehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Blåmaskehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Blåmaskehonningeter hos ITIS 
(en) Blåmaskehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Entomyzon cyanotis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Entomyzon cyanotis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Entomyzon cyanotis – detaljert informasjon på Wikispecies 
IOC WorldBird List: Entomyzon cyanotis. Besøkt 01. mai 2013.
Avibase: Entomyzon cyanotis. Besøkt 01. mai 2013.
Doktorring

Doktorring er en ring som brukes av doktorer. Ringen er ofte i gull og bæres tradisjonelt på venstre ringfinger (utenfor gifteringen eller forlovelsesringen) og uttrykker doktorens «forbund med vitenskapen». 
Tidligere fikk doktoranden motta doktorringen under promosjonen, men idag skjer det oftest bare en symbolsk overlevering av arrangøren med ordet «accipe annulum» («motta ringen»). Doktorringen kan da anskaffes på egen bekostning hos en gullsmed. Vanlig er det dog at æresdoktorer får ringen tildelt under en seremoni. 
Ringene bærer symboler for respektive fakulteter og er forskjellige fra universitet til universitet. En doktor bruker bare den typen ring som er knyttet til det universitetet og fakultetet der han eller hun fikk sin doktorgrad.
Sepiamunkefugl

Sepiamunkefugl er en fugl i gruppen Philemon i familien Honningetere (Meliphagidae). Den finnes i Indonesia og Papua Ny-Guinea. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) sepiamunkefugl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sepiamunkefugl hos Artsdatabanken 
(en) sepiamunkefugl hos ITIS 
(en) sepiamunkefugl hos NCBI 
(en) Kategori:Philemon meyeri – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Philemon meyeri – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Philemon meyeri. Besøkt 1. mai 2013.
ITIS report. Besøkt 1. mai 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 1. mai 2013.