jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nemapogon picarellus

Nemapogon picarellus er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne kontrastrikt tegnede arten er knyttet til kjuker i løvskog.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 11-18 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og knapt to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med snøhvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med små, svarte flekker på skuldrene. Forvingen er hvit med omfattende, svarte tegninger. Den kan ligne på den beslektede arten Nemapogon nigralbellus, men de svarte tegningene er større enn hos denne. Bakvingene er mørkt gråbrune. Larven er hvitaktig med brunt hode og gulbrun nakkeplate.


== Levevis ==
Den flyr i løvskog der larvene utvikler seg i kjuker, mest i knivkjuke (Piptoporus betulinus) men også i orekjuke (Inonotus radiatus). De voksne sommerfuglene er ute i juni-juli.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i hele Europa og i Sibir. I Norge er den funnet spredt over store deler av landet, men synes å mangle på Vestlandet.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Nematopogoninae
Nemapogon picarellus (Clerck, 1759)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]
Nettsiden Svenska fjärilar, Nemapogon picarellus: [2]
Nemapogon picarella på UK Moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(sv) Nemapogon picarellus hos Dyntaxa
Svartflekket kjukemøll

Svartflekket kjukemøll (Nemapogon nigralbella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne kontrastrikt tegnede arten er knyttet til kjuker i løvskog.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 11-17 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med snøhvite, hårlignende skjell, forkroppen er hvit med små, svarte flekker på skuldrene. Forvingen er hvit med svarte tegninger. Den kan ligne på den beslektede arten Nemapogon picarellus, men de svarte tegningene er mindre enn hos denne og danner ikke noen sammenhengende, svart lengdestrek gjennom vingen. Bakvingene er mørkt gråbrune.


== Levevis ==
Den flyr i gammel løvskog og parker der larvene utvikler seg i kjukearter som vokser på død ved, spesielt på eik. De voksne sommerfuglene er ute i juni-juli. Arten er tilsynelatende sjelden over alt, og regnes for en indikatorart på biologisk verdifull naturskog.


== Utbredelse ==
Arten er funnet spredt i Europa. Arten er kjent fra 25 lokaliteter fra Suldal i Rogaland i vest til Sørum i Akershus i øst og Vinstra i nord. Det er flest funn fra kystområdene ved Oslofjorden og på Sørlandet. Det er store huller i utbredelsen, spesielt i den nordlige delen av utbredelsesområdet.


== Rødlistevurdering ==
Arten finnes i løv- eller blandingsskog med innslag av død ved. På grunn av moderne skogbruk og utbygging foregår det en reduksjon og fragmentering av leveområdene. Arten ser likevel ut til å klare seg forholdsvis bra, og blir derfor vurdert som livskraftig LC i denne omgang.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Nematopogoninae
svartflekket kjukemøll (Nemapogon nigralbella) (Zeller, 1839)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Rødlistevurdering for arten: [1]
Nettsiden Norges sommerfugler: [2]
Nettsiden Svenska fjärilar, Nemapogon nigralbellus: [3]


== Eksterne lenker ==
(sv) Nemapogon nigralbellus hos Dyntaxa
Nigel Lawson

Nigel Lawson, baron Lawson av Blaby, (født 11. mars 1932) er en britisk politiker. Han er konservativ representant for Blaby 1974-92 og var finansminister i Margaret Thatchers regjering mellom juni 1983 og oktober 1989. Han var leder for Det konservative parti mellom 1997 og 2001. Han ble adlet i 1992. 
I november 2011 presenterte Lawson sitt syn på en ordnet avvikling av euro.Lawson er far til kjendiskokken Nigella Lawson og journalisten Dominic Lawson.


== Bibliografi ==
An Appeal to Reason: A Cool Look at Global Warming
'Thatcherism in Practice: A Progress Report
The Retreat of the State
The View from No.11: Memoirs of a Tory Radical
The Nigel Lawson Diet Book
The Power Game: An Examination of Decision Making in Government
State of the Market (Occasional Papers S.)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nigel Lawson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nigel Lawson på Internet Movie Database 
(en) Nigel Lawson hos The Movie Database 
(en) Nigel Lawson hos Hansards parlamentsdebatter 
(en) Nigel Lawson hos The Peerage
John Couch Adams

John Couch Adams (født 5. juni 1819 i Laneast, Cornwall, død 21. januar 1892 i Cambridge, Cambridgeshire) var en engelsk astronomi, mest kjent for å ha oppdaget eksistensen av planeten Neptun. Gjennom utregninger fra Newtons gravitasjonslov i forbindelse med uregelmessige bevegelser hos planeten Uranus i perioden 1841–45 kom han frem til at det måtte finnes en planet nær Uranus.
Samtidig med Adams gjorde Urbain Le Verrier tilsvarende oppdagelse, noe som førte til at Johann Gottfried Galle oppdaget planeten i 1846.


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) John Couch Adams i Store norske leksikon
PDP-11

PDP-11 (forkortelse for Programmed Data Processor 11) er en tidligere serie 16-biter minidatamaskiner i PDP-serien som ble produsert av Digital Equipment Corporation fra 1970 til 1994. Det irske selskapet Mentec Inc. produserte deretter PDP-11 fra 1994 til 1997.
PDP-11 erstattet PDP-8 i mange sanntidssystemer, selv om begge produktene eksisterte parallelt i mer enn 10 år. PDP-11 hadde flere unike, innovative egenskaper, og var lettere å programmere enn dens forgjengere på grunn av sin bruk av generelle registre. Dens etterfølger ble 32-bit minidatamaskinen VAX-11.
PDP-11 påvirket konstruksjonen av mikroprosesorer som Motorola 68000. Dens operativsystemer påvirket konstruksjonen av andre operativsystemer som f.eks. CP/M. Den første offisielle versjonen av UNIX kjørte på en PDP-11/20 i 1970. Da programmeringsspråket C ble utviklet, utnyttet det flere av de maskin-spesifikke egenskapene til PDP-11.
Tapetmøll

Tapetmøll (Trichophaga tapetzella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten var tidligere ganske vanlig i hus der den kunne gjøre skade på tekstiler og lagrede matvarer, men den har gått kraftig tilbake og forekommer i dag bare unntaksvis i Norge.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 15-22 millimeter), svart og hvit møll. Antennene er trådformede og nesten tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med snøhvite, hårlignende skjell, forkroppen er gråsvart med en kort, hvit midtstripe. Forvingen er gråsvart i den innerste tredjedelen, lenger ute hvit med lysgrå tegninger. Den ligner sterkt på den beslektede arten gulpebollemøll, men den sistnevnte lever utendørs, ikke innendørs. Bakvingene er blekt gråbrune. Larven er hvit med brunt hode og brun nakkeplate.


== Levevis ==
Arten følger mennesker og larvene lever av ulike slags dødt, organisk materiale, særlig ull, fjær og pelsverk. Navnet skyldes at den kunne ødelegge gamle tapeter av ullstoff. Det ser ikke ut til at den liker sterkt oppvarmede rom, det kan være mye av grunnen til at den synes å ha blitt borte i Norden. I Sverige ble den siste gang observert i 1973, heller ikke fra Norge finnes det nyere funn.


== Utbredelse ==
Arten har fantes over hele de tempererte delene av den nordlige halvkulen. I Norge finnes det mest gamle funn fra byene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
tapetmøll, Trichophaga tapetzella (Linnaeus, 1758)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]
Nettsiden Svenska fjärilar, Trichophaga tapetzella: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) tapetmøll i Encyclopedia of Life 
(en) tapetmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) tapetmøll hos Artsdatabanken 
(sv) tapetmøll hos Dyntaxa 
(en) tapetmøll hos Fauna Europaea 
(en) tapetmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Trichophaga tapetzella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Trichophaga tapetzella – detaljert informasjon på Wikispecies
Tommy Newsom

Thomas Penn «Tommy» Newsom (født 25. februar 1929 i Portsmouth, Virginia, død 28. april 2007 i Portsmouth, Virginia) var en amerikansk saksofonist, best kjent fra The NBC Orchestra på TV-programmet The Tonight Show starring Johnny Carson fra 1962 til 1992.


== Diskografi ==
Friendly Fire (2001) (Arbors Records)
Tommy Newsom is Afraid of Bees (2000)
The Feeling of Jazz w/ Ken Peplowski (1999 Arbors Records)
I Remember You, Johnny (1996, a tribute to Johnny Mercer)
Tommy Newsom & His TV Jazz Stars (1990)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tommy Newsom på Internet Movie Database 
(en) Tommy Newsom hos The Movie Database 
Tommy Newsom, Saxophonist, Dies at 78 The New York Times.
Jazz Saxophonist Tommy Newsom; Played on 'Tonight Show' The Washington Post.
City of Norfolk biograpfi
Intervju med Newsom av hans nevø, Jim Newsom
Vladimir Markov

Vladimir Ivanovitsj Markov (født 26. juli 1859 i Fredrikshamn, død august 1919 i St. Petersburg) var en finsk generalløytnant, som ble født av russiske foreldre. Markov var viseformann for den økonomiske seksjonen av Senatet i Finland fra 1909 til 1913, og den siste finske ministerstatssekretæren i St. Petersburg fra 1913 til 1917.
Markov var sønn av handelsmannen Ivan Markov, gift med Elisabet Markov, bosatt i Viborg. I 1887 giftet han seg med Vera Vasiljevna Popova, datter av handelsmannen Vasili Popov fra St. Petersburg. Vladimir Markov ble uteksaminert fra Fredrikshamn kadettskole i 1881. Han tjenestegjorde i den keiserlige russiske hær i Litauen, Moskva militærdistrikt og Rostov. Fra 1892 tjenestegjorde han ved overkommandoen i St. Petersburg. Fra 1903 til 1909 var Markov leder av mobiliseringsdepartementet. 
I juni 1906 ble han utnevnt til militærguvernør for Transbajkalregionen og kommandant for garnisonen, tidlig i 1909 ble han utnevnt til stabssjef for 17. korps. Under februarrevolusjonen ble Markov fristilt fra sin stilling og plassert i husarrest i St. Petersburg. Etter oktoberrevolusjonen ble han arrestert av bolsjevikene og han døde i fengsel i 1919.


== Referanser ==
Gulpebollemøll

Gulpebollemøll, Trichophaga scandinaviella, er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten ble tidligere forvekslet med den meget like slektningen tapetmøll (Trichophaga tapetzella), men i motsetning til denne lever denne ute i skogen, ikke inne i hus.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 15-22 millimeter), svart og gråhvit møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hvite, hårlignende skjell, forkroppen er gråsvart med lysere sider. Forvingen er gråsvart i den innerste tredjedelen, lenger ute hvit med lysgrå tegninger, noe mørkere enn hos tapetmøllen. Bakvingene er gråbrune.


== Levevis ==
Arten lever i skog. Larvene spiser dødt, animalsk materiale, trolig mest hår og fjær. Det eneste sikre larvefunnet stammer fra gulpeboller av hubro (Bubo bubo), men det er sannsynlig at larvene også kan leve på andre arters gulpeboller og kanskje også i gamle fuglereir med fjær- og dunrester.


== Utbredelse ==
Artens utbredelse er uklar på grunn av forveksling med tapetmøll. Trolig er alle publiserte funn av tapetmøll utendørs i Norden denne arten, men det lar seg ikke kontrollere med mindre det er bevart beleggseksemplarer. Arten er med sikkerhet funnet i Norden, de baltiske statene og i Russland. I Norge er den funnet på Sørlandet, ved Bergen og i Alta i Finnmark. Den blir vurdert som Nær truet (NT) i Norsk rødliste for arter fra 2010.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
Gulpebollemøll, Trichophaga scandinaviella Zagulajev, 1960


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]
Rødlistevurdering for arten: [2]
Nettsiden Svenska fjärilar, Trichophaga scandinaviella: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Gulpebollemøll i Encyclopedia of Life 
(en) Gulpebollemøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulpebollemøll hos Artsdatabanken 
(sv) Gulpebollemøll hos Dyntaxa 
(en) Gulpebollemøll hos Fauna Europaea 
(en) Gulpebollemøll hos NCBI
Auvers-sur-Oise

Auvers-sur-Oise (ovɛːʁ syʁ wɑz) er en kommune i departementet Val-d'Oise i regionen Île-de-France, den ligger 27,2 km fra sentrum i Paris. Kommunen er assosiert med en rekke kjente artister, den mest prominente er Vincent van Gogh.


== Historie ==
På 1800-tallet bodde en rekke kjente malere i Auvers-sur-Oise, deriblant Paul Cézanne, Charles-François Daubigny, Camille Pissarro, Jean-Baptiste Camille Corot og, selvfølgelig – Vincent van Gogh. Daubignys hus er nå et museum, der man kan se verker malt av ham, hans venner og venner, som f.eks. Honoré Daumier.
Hvis man går langs elven fra Auvers mot Pontoise, kan man se en rekke landskaper som figurerer i maleriene til Pissarro.
På 1900-tallet fortsatte kunstnere å flokkes til Auvers, som f.eks. Henri Rousseau (Douanier Rousseau) og Otto Freundlich.
1. august 1948 ble 17% av territoriet til Auvers-sur-Oise avgitt til kommunen Butry-sur-Oise.


== Befolkning ==


== Van Gogh ==

Legen Paul Gachet bodde i Auvers-sur-Oise. Han hadde bekjentskaper innenfor kretsen av avant-garde artister. Via felles bekjente, fikk Vincent van Gogh kontakt med Gachet, og valgte å flytte til Auvers for å la seg behandle av ham, selv om van Gogh anså at Gachets var i dårligere helse enn ham selv. Gachet ble venn med van Gogh, og ble portrettert to ganger, ett av disse er maleriet Portrett av Dr. Gachet, som ble solgt for rundt USD 82.5 millioner i 1990.Van Gogh begikk selvmord ved å skyte seg i brystkassen. Rommet på overetasjen i Auberge Ravoux der han døde har blitt bevart, men møblementet har gått tapt. Både Vincent og hans bror Theo van Gogh, som døde seks måneder senere er gravlagt i Auvers-sur-Oise.

		
		
		
		
		
		


== Transport ==
Auvers-sur-Oise har to jernbanestasjoner langs lokaltoglinjen Transilien Paris – Nord: Chaponval og Auvers-sur-Oise.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Auvers-sur-Oise – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Auvers-sur-Oise – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Vincent van Goghs komplette verker
Besøk Auvers interaktivt
Burroughs stormaskiner

Borroughs stormaskiner var en gruppe stormaskiner som ble lansert av Burroughs Corporation i 1961. Uttrykket «stormaskin» (mainframe) ble tatt i bruk av selskapet rundt 1970 for å skille mellom de tradisjonelle store «hovedmaskinene», maskiner i mellomskiktet og de nye mindre og billigere minidatamaskinene. Tre avdelinger med hver sin produktlinje ble opprettet, og baserte seg alle på idéene til Robert S. Barton om å optimalisere en datamaskins instruksjonssett for spesifikke programmeringsspråk. Burroughs Large Systems Group konstruerte stormaskiner, kjent som stakkmaskiner, med 12-bit instruksjoner og 48-bit dataord. Den første maskinen var B5000 i 1961, som var optimalisert for å kjøre ALGOL 60. Den ble etterfulgt av B5500 i 1964 og B6500 i 1969.
Furubarkmøll

Furubarkmøll Elatobia fuliginosella er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denen sjeldne arten er knyttet til gamle furuskoger med mange stående, døde trær (gadder).


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 12-22 millimeter), ensfarget gråbrun møll. Med sine ensfargede vinger kan den ikke forveksles med noen annen ekte møll som er funnet i Norge, imidlertid er det beskrevet en lignende art, Elatobia montelliella, fra Finland. Sistnevnte er foreløpig bare kjent fra ett eneste eksemplar, men kan tenkes å forekomme i Nord-Norge. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene.


== Levevis ==
Arten lever i gammel furuskog. For at den skal kunne leve der, må det være rikelig med stående, døde furutrær med løs bark. Larvene er funnet i ganger laget at bladvepsen Strongylogaster lineata, der de spiser insektrester og annet organisk materiale. Det er mulig at de er strengt knyttet til denne vepsen, men dette er usikkert. De voksne sommerfuglene flyr i juni-juli, men ofte løper de heller rundt på trestammene og gjemmer seg under løs bark.


== Utbredelse ==
I Europa er arten regnet som svært sjelden, og ser ut til å mangle i mange land. Den finnes også i nordøst-Asia og Nord-Amerika. I Norge er det et par funn fra det indre Østlandet, fra Vågå og Elverum. Den blir vurdert som sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2021.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
Furubarkmøll Elatobia fuliginosella (Lienig & Zeller, 1846)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]
Rødlistevurdering for arten: [2]
Nettsiden Svenska fjärilar, Elatobia fuliginosella: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Furubarkmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Furubarkmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Furubarkmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Furubarkmøll hos Dyntaxa 
(en) Furubarkmøll hos Fauna Europaea 
(en) Furubarkmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Elatobia fuliginosella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Elatobia fuliginosella – detaljert informasjon på Wikispecies
Klesmøll

Klesmøll (Tineola bisselliella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Arten har larver som lever av ull og var tidligere et meget alvorlig skadedyr på tekstiler. I dag er den forholdsvis uvanlig i Norge, men kan av og til fortsatt gjøre skade på ullstoffer.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 9-15 millimeter), gulbrun møll. Antennene er trådformede og omtrent fire femtedeler så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er gulbrune med spredte, grå skjell, bakvingene lysgrå. Larven er hvit, etter hvert nesten gjennomsiktig, med brunt hode. Den lever i et silkerør.


== Levevis ==

Trolig levde denne arten opprinnelig i gamle fuglereir og bolene til små pattedyr, der den spiste hår og fjær. Den har imidlertid kunnet utnytte mennesker og deres tekstiler veldig godt. Larvene kan fordøye proteinet keratin som finnes i hår, fjær, horn og lignende og kan derfor utnytte disse som føde, men den kan også leve på ulike lagrede matvarer. I tillegg til ulla trenger larvene mer næringsrikt organisk materiale, for eksempel døde insekter. Larven omgir seg med et rør av silke og matrester, slik kan den skilles fra enkelte andre møller som gjør skade på tekstiler. Under optimale (varme) forhold kan arten ha tre-fire generasjoner hvert år. I dag er den forholdsvis uvanlig i Nord-Europa, delvis på grunn av bekjemping med giftstoffer, men den viktigste faktoren er trolig innblanding av syntetiske stoffer, som den ikke kan nyttiggjøre seg, i tekstilene. Tidligere var det vanlig å lagre ullstoffer sammen med naftalen (møllkuler), som kunne holde møllene borte, men ga klærne en karakteristisk, gjennomtrengende lukt.


== Utbredelse ==
Man vet ikke sikkert hvor denne arten opprinnelig kommer fra, Sør-Afrika har blitt foreslått. Den har blitt spredt med mennesker over hele Jorda, men er gjerne mye sjeldnere i dag enn for noen ti-år siden.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
klesmøll, Tineola bisselliella (Hummel, 1823)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) klesmøll i Encyclopedia of Life 
(en) klesmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) klesmøll hos Artsdatabanken 
(sv) klesmøll hos Dyntaxa 
(en) klesmøll hos Fauna Europaea 
(en) klesmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Tineola bisselliella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Tineola bisselliella – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tineola bisselliella – detaljert informasjon på Wikispecies
Master Control Program

Master Control Program (MCP) er et propirietært operativsystem for Burroughs stormaskiner og systemene Clearpath/MCP fra Unisys. Operativsystemet ble opprinnelig skrevet i 1961 i ESPOL, som var en utvidelse av Extended ALGOL for Burroughs stormaskiner. På 1970-tallet ble systemet omskrevet i NEWP, som var en mer strukturert, robust og sikker avart av ESPOL.
MCP var ledende på mange områder. Det var det første operativsystemet som kunne håndtere flere mikroprosessorer samtidig, den første kommersielle implementasjonen av virtuell hukommelse, og det første operativsystem som var skrevet utelukkende i et høynivåspråk.