jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vingnes isflyplass

Vingnes isflyplass er en flystripe som brøytes på isen av Mjøsa hver vinter, like sør for Vingnes som ligger like på andre siden av Mjøsa for Lillehammer.
Vingnes isflyplass har lange tradisjoner fra 50-tallet da det ble fløyet hotellgjester fra København med rutefly som landet på isen ved Vingnes.
Siden Lillehammer ligger langt fra flyplasser, er det hver vinter behov for flystripe som brøytes når isen er tykk nok. De nærmeste vanlige småflyplassene er Frya flyplass ved Ringebu, Hamar flyplass, og Reinsvoll flyplass sør for Gjøvik. Det finnes også en flystripe på Mesnali, men den er kort, noe bevokst, har bløt grunn og er lite brukt. Det går an å bruke Leirin flyplass ved Fagernes. Korteste veien dit er stengt om vinteren.
I 2012 ligger flyplassen noe lenger sør enn vanlig fordi det er brøytet bane for modellfly mellom flyplassen og Vingnes. Derfor oppfordres det til å lande nordover og ta av sørover om vindretning og vindstyrke ikke tilsier noe annet.
I 2012 i helgene er besøkende med fly blitt servert kaffe og kaker etter ankomst. Det er ikke landingsavgift. Plassen er et populært reisemål for småflygere på Østlandet.
Flyplassen ligger 390 fot over havet, er 800 meter lang, har rullebaneretninger 01/19, og det brukes blindsendinger på 123,500 MHz.
Vågåvatn isflyplass

Vågåvatn isflyplass er en landingsstripe på isen på Vågåvatnet som brøytes hver vinter.
Plassen brukes hovedsakelig til seilflyging. Den ligger i nærheten av Rikssenteret for Hanggliding og Paragliding på nordsiden av vannet, ikke langt fra Vågåmo.
Drammen flyklubb som vanligvis holder til på Hokksund flyplass har siden 1989 nesten årlig vært på samling for seilflyging i Vågå, og har brukt isflyplassen og slepefly for å utnytte gode seilflyforhold lokalt og over Jotunheimen og Rondane som gir mye fjellbølger.
Niger under OL

Niger deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1964 i Tokyo og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1976 i Montréal og Sommer-OL 1980 i Moskva som de boikottet. De har aldri deltatt i vinterlekene.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Nigers OL-statistikk på Olympedia.org
Nigers OL-statistikk Arkivert 24. juni 2016 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Nigeria under OL

Nigeria deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1952 i Helsingfors, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1976 i Montréal som de boikottet. Nigeria deltok for første gang i vinterlekene under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang. 


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Nigerias OL-statistikk på Olympedia.org
Nigerias OL-statistikk Arkivert 23. mars 2019 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Oman under OL

Oman deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1984 i Los Angeles, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Oman har aldri vunnet noen medalje.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Omans OL-statistikk på Olympedia.org
Omans OL-statistikk Arkivert 20. februar 2009 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Palau under OL

Palau deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 2000 i Sydney, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Palau har aldri vunnet noen medalje. 


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Palaus OL-statistikk på Olympedia.org
Palaus OL-statistikk Arkivert 20. november 2008 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Palestina under OL

Palestina deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1996 i Atlanta, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De har aldri deltatt i vinterlekene. Palestina har aldri vunnet noen medalje.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Palestinas OL-statistikk på Olympedia.org
Palestinas OL-statistikk Arkivert 20. februar 2009 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Panama under OL

Panama deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1928 i Amsterdam,  og har siden deltatt i de fleste sommerlekene. De har aldri deltatt i vinterlekene.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Panamas OL-statistikk på Olympedia.org
Panamas OL-statistikk Arkivert 17. februar 2009 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Papua Ny-Guinea under OL

Papua Ny-Guinea deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1976 i Montréal. De har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1980 i Moskva som de boikottet. De har aldri deltatt i vinterlekene. Papua Ny-Guinea har aldri vunnet noen medalje.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Papua Ny-Guineas OL-statistikk på Olympedia.org
Papua Ny-Guineas OL-statistikk Arkivert 20. februar 2009 hos Wayback Machine. på Sports-reference-com
Paraguay under OL

Paraguay deltok første gang i olympiske leker i Sommer-OL 1968 i Mexico by, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1980 i Moskva som de boikottet. De deltok i vinterlekene første gang i Vinter-OL 2014 i Sotsji.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Paraguays OL-statistikk på Olympedia.org
Paraguays OL-statistikk Arkivert 19. august 2008 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Peru under OL

Peru deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1936 i Berlin, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1952 i Helsingfors. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 2010 i Vancouver.


== Medaljeoversikter ==


== Eksterne lenker ==
Perus OL-statistikk på Olympedia.org
Perus OL-statistikk Arkivert 20. juli 2011 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Polen under OL

Polen deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1924 i Paris, og har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1984 i Los Angeles som de boikottet. Polen har deltatt i samtlige vinterleker.


== Medaljeoversikter ==


== Eksterne lenker ==
Polens OL-statistikk på Olympedia.org
Polens OL-statistikk Arkivert 31. juli 2008 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Portugal under OL

Portugal deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1912 i Stockholm og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1952 i Oslo, men deltok ikke igjen før Vinter-OL 1988 i Calgary. 


== Medaljeoversikter ==


== Eksterne lenker ==
Portugals OL-statistikk på Olympedia.org
Portugals OL-statistikk Arkivert 19. august 2008 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Alapi

Alapi er en landsby på holmen Fongafale på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Alapi hadde et innbyggertall på 1024 i 2002.


== Referanser ==
Fakaifou

Fakaifou er en landsby på holmen Fongafale på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Fakaifou hadde et innbyggertall på 1007 i 2002.


== Referanser ==
Senala

Senala er en landsby på holmen Fongafale på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Senala hadde et innbyggertall på 589 i 2002.


== Referanser ==
Lofeagai

Lofeagai er en landsby på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Lofeagai hadde et innbyggertall på 399 i 2002.


== Referanser ==
Teone

Teone er en landsby på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Teone hadde et innbyggertall på 540 i 2002.


== Referanser ==
Tekavatoetoe

Tekavatoetoe er en landsby på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Tekavatoetoe hadde et innbyggertall på 343 i 2002.


== Referanser ==
Funafara

Funafara er en landsby på holmen Funafala på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Funafara hadde et innbyggertall på 22 i 2002.


== Referanser ==
Puerto Rico under OL

Puerto Rico deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1948 i London, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. De deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1984 i Sarajevo. De deltok så under de neste fire vinterlekene, men deltok ikke mellom 1998 og 2014 før neste deltakelse under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang.


== Medaljeoversikter ==


== Eksterne lenker ==
Puerto Ricos OL-statistikk på Olympedia.org
Puerto Ricos OL-statistikk Arkivert 18. januar 2009 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Amatuku

Amatuku er en landsby og en holme på atollen Funafuti, som er Tuvalus hovedstad. Amatuku hadde et innbyggertall på 52 i 2002.


== Referanser ==
Qatar under OL

Qatar deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1984 i Los Angeles, og har siden deltatt i samtlige påfølgende sommerleker. Qatar har aldri deltatt i vinterlekene.


== Medaljeoversikt ==


== Eksterne lenker ==
Qatars OL-statistikk på Olympedia.org
Qatars OL-statistikk Arkivert 9. juni 2017 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Fongafale

Fongafale er den største holmen på atollen Funafuti, som er stillehavsnasjonen Tuvalus hovedstad. Fongafale blir derfor også av og til referert som landets hovedstad. Det er fire landsbyer på holmen som i realiteten utgjør ett urbant område. De hadde til sammen et innbyggertall på 3 136 i 2002. Landets administrasjonssentrum ligger i Vaiaku.
Fongafale befinner seg nordøst på Funafuti. Den er lang og smal, 12 kilometer lang, og mellom 10 og 400 meter brei. Rullebanen til Funafuti internasjonale lufthavn går fra nordøst til sørvest på Fongafales breieste del. På Fongafale ligger også halvøya Tengako.


== Landsbyer ==
Følgende fire landsbyer befinner seg på Fongafele (med innbyggertall fra 2002 i parentes):
Alapi (1024)
Fakaifou (1007)
Senala (589)
Vaiaku (516)


== Referanser ==
Romania under OL

Romania deltok første gang i olympiske leker under Sommer-OL 1900 i Paris, men deltok ikke igjen før under Sommer-OL 1924 i Paris. De har siden deltatt i alle påfølgende sommerleker unntatt Sommer-OL 1932 i Los Angeles og Sommer-OL 1948 i London. Romania deltok første gang i vinterlekene under Vinter-OL 1928 i St. Moritz, og har siden deltatt i alle påfølgende vinterleker unntatt Vinter-OL 1960 i Squaw Valley.
Romania var det eneste av østblokk-landene som ikke boikottet Sommer-OL 1984 i Los Angeles


== Medaljeoversikter ==


== Eksterne lenker ==
Romanias OL-statistikk på Olympedia.org
Romanias OL-statistikk Arkivert 16. september 2011 hos Wayback Machine. på Sports-reference.com
Alfred Agate

Alfred Thomas Agate (født 14. februar 1812 i Sparta i New York, død 5. januar 1846 i Washington D.C.) var en amerikansk kunstner, tegner og miniatyrmaler. Han er kjent for sine historiske og vitenskapelige tegninger. Han var spesielt god på botaniske tegninger. Han var blant annet med på USAs stillehavsekspedisjon fra 1838 til 1842, og tegna en rekke portretter av stillehavsøyenes urbefolkning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Alfred Thomas Agate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane

Havarikommissionen for Civil Luftfart og Jernbane er en fast bemannet havarikommisjon under Transportministeriet som undersøker havarier og hendelser på luftfartsområdet i Danmark, Grønland og Færøyene samt ulykker og hendelser på jernbaneområdet i Danmark. Kommisjonen kan også delta i utenlandske undersøkelser hvis danske passasjerer eller et danskregistrert fly eller tog er involvert i ulykken.
Kommisjonens undersøkelser plasserer ikke skyld eller ansvar, men skal på bakgrunn av undersøkelser komme med anbefalinger (rekommandationer) utelukkende for å forebygge havarier og ulykker i fremtiden. Anbefalinger gis til relevante myndigheter, som i Danmark typisk er Trafikstyrelsen. Innenfor luftfart gis de også til Det europeiske luftfartssikkerhetsbyrå, som på visse områder ivaretar en felles europeisk myndighetsrolle. Innen jernbane samarbeider kommisjonen også med European Railway Agency.


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted
Discolampa

Discolampa er en slekt av dagsommerfugler som tilhører undergrupper blåvinger i den store familie glansvinger (Lycaenidae).


== Utseende ==
Ganske små blåvinger (vingespenn 20-25 millimeter) med brede, rundede vinger og stjerter på bakvingene. Oversiden har et stort, hvitt felt i midten, hos hannene er dette kantet med blå skjell, men disse er ikke dominerende. Undersiden er hvit med svarte flekker eller streker.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i skog, der larvene utvikler seg på busker i slekten Zizyphus (trollheggfamilien).


== Utbredelse ==
Discolampa ethion er vidt utbredt i en rekke former fra India i vest til Sulawesi i øst, mens D. ilissus bare finnes på Sulawesi og D. albula bare på Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppen / overfamilien dagsommerfugler (Papilionoidea)
familien glansvinger (Lycaenidae)
delgruppen Lycaeninae (i vid forstand)
blåvinger (Polyommatinae)
stammen Polyommatini (i snever forstand)
slekten Discolampa Toxopeus, 1929
Discolampa albula (Grose-Smith, 1897)
Discolampa ethion (Westwood, 1851)
Discolampa ilissus (C. & R. Felder, 1859)


== Eksterne lenker ==
(en) Discolampa i Encyclopedia of Life 
(en) Discolampa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Discolampa hos NCBI 
(en) Kategori:Discolampa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Discolampa – detaljert informasjon på Wikispecies 
Brower, Andrew V. Z. 2007. Discolampa i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org
www.funet.fi – Discolampa
Bilde av Discolampa ethion, overside
Kari Cavén

Kari Cavén (født 13. mars 1954 i Nyslott) er en finsk billedhugger, som omtales som «en av de mest respekterte finske moderne billedhoggere i sin generasjon».Han er opprinnelig utdannet maler, men vendte seg tidlig til skulptur og installasjoner basert på gjenbruk av tre, metall, plast etc. Hans arbeid har ofte et lekent, oppfinnsomt preg: «Slumpen, lekfullheten och humorn är återkommande motiv, liksom förhållandet mellan ord och bild». På 1980-tallet arbeidet han særlig i tre, men senere har han også inkludert metall og plast. Han har utdannelse fra kunstskolen Vapaa taidekoulu 1976-77, fra Aalto-universitetets konstindustriella högskola i Helsingfors 1977-78 og fra Finlands Kunstakademi 1978-82. Hans første separatutstilling var på kunstmuseet i Kuopio 1983.

Förändringar i tingens fysiska verklighet har alltid utgjort det huvudsakliga temat i Kari Cavéns konstnärliga begrundan. Den bortglömda materien har genom hans händer transformerats till någonting helt annat där ursprunget uppenbarat sig med en ny innebörd. Det vardagliga har på så sätt förlänats ett nytt slags liv där nyanser är av stor vikt.

Kari Cavén representerte Finland på Veneziabiennalen 1990, og på biennalen i São Paulo 1987. Han har hatt separatutstillinger i Sverige, Nederland og Tyskland foruten i hjemlandet. I Norge har han deltatt i kollektivutstillinger på Galleri F15, Vestfossen og Hordaland prosjektgalleri. Han er innkjøpt av ca 30 kunstmuseer i Sverige og Finland, mest fremtredende Kiasma og Moderna Museet.Hans offentlige arbeider omfatter blant annet Kokapell (1993) i Vanås slotts skulpturpark, Kort ö (1997) i malt stål, betong og naturmaterialer i bydelen Mejlans, Helsingfors, *Waterfall (2001) i Malmö, Skogsdunge (2002), flaggstenger, i Umedalen Skulptur, Naughty ducks/Tuhmat Ankat (2007) i tre, jern og plastender, ved Svenska kulturfonden, Helsingfors. Han har også bidratt til Skulpturlandskap Nordland med installasjonen «Idag, imorgen, alltid» i Beiarn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kari Cavén – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Plahtes Eiendommer

Plahtes Eiendommer ligger i Bindal kommune, lengst syd i Nordland fylke.
Historien om Plahtes Eiendommer går tilbake til 1875 da Julius Jakhelln kjøpte store landeiendommer i Bindal og startet et dampsagbruk på Risøya ved utløpet av Bindalsfjorden.  Kort etter gikk han i kompaniskap med Frithjof Plahte.
I den 10 års perioden Risøbruket ble drevet, er det beregnet at 119.000 m3 tømmer ble tatt  ut. Minstemålet var 8 alens lengde med 7 tommers topp diameter. Det var stor aktivitet både i skogen og på sagbruket, og tilreisende arbeidere kom til Bindal fra Trøndelag, Gudbrandsdalen og helt ned fra Østlandet. Da skogene var uthogd, ble sagbruket og bygningene på Risøya revet og solgt, og Jakhelln og Plahte ble enige om at sistnevnte skulle overta landeiendommene alene, et areal på rundt 670.000 daa hvorav rundt 50.000 daa er produktiv skog.
Frem til 1908 var der lite skogsdrift. Et nytt, lite sagbruk, Bindalsbruket, ble da bygget i Oldervika på Terråk. Det brant og ble senere bygget opp igjen der nåværende Bindalsbruket ligger, det også på Terråk.
Sønnesønn av Frithjof Plahte, Frithjof Möinichen Plahte, giftet seg med Asta Poulsson i 1931, og sammen valgte de å flytte til Bindal. De begynte oppbyggingen av det nye Bindalsbruket med elektrisitetsverk, sagbruk med høvleri og trelasttørke, snekkerifabrikk, kaianlegg, vannverk osv. Frithjof M. Plahte var utdannet forstmann. Han var med på å starte Norsk Treteknisk Institutt og fikk mange tillitsverv innen skogbruks-næringen.
Asta og Frithjof  M. Plahtes sønn, Frithjof Herbert, overtok i 1964 og videreutviklet bedriften og eiendommene. Utvidelser og moderniseringstiltak gjorde at bedriften  kom på høyde med de mest rasjonelle i bransjen. Konjunktur-utviklingen og sentrale industripolitiske disposisjoner, gjorde det imidlertid nødvendig med en refinansiering av virksomheten i 1976. Industrien ble skilt ut som eget selskap mens landeiendommene, Plahtes Eiendommer, forble personlig eiet av Frithjof H. Plahte.
Nåværende eier, Frithjof M. Plahte, er 5. generasjon som forvalter eiendommen. Han er utdannet biolog/fysiolog og har i tillegg skog- og naturforvaltningsbakgrunn fra Ås Landbrukshøyskole.
Plahtes Eiendommer er også engasjert i fornybar energi både i form av vannkraft, vindkraft og bioenergi, og arbeider med flere andre prosjekter, deriblant innen bergverksindustri.


== Se også ==
Liste over Norges største grunneiere


== Litteratur ==
Arvid Sveli, Plathes eiendommer – særtrykk fra boken Villmark, skog og industri, 1998
Arvid Sveli, Villmark, skog og industri – historien om Bindalsbruket og Plahtes eiendommer, Terråk 1998


== Eksterne lenker ==
Plahtes Eiendommer – www.plahte.no
Luftstyrke

Luftstyrke kan betegnes som styrker (soldater) i et fly eller helikopter. Luftstyrker er ganske vanlig å bruke i div. kriger som f.eks Afghanistankrigen. Det ble brukt mange luftstyrker i 2. verdenskrig.
Epimastidia

Epimastidia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører undergrupper blåvinger i den store familie glansvinger (Lycaenidae).


== Utseende ==
Middelsstore blåvinger med avrundede vinger. Hannens overside er skinnende blå med en smal, svart ytterkant. Undersiden er brun med et bredt, hvitt midtfelt og oransje flekker langs kanten av bakvingen.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt på Ny-Guinea, Salomonøyene og nærliggende øyer.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppen / overfamilien dagsommerfugler (Papilionoidea)
familien glansvinger (Lycaenidae)
delgruppen Lycaeninae (i vid forstand)
blåvinger (Polyommatinae)
stammen Polyommatini (i snever forstand)
slekten Epimastidia Druce, 1891
Epimastidia albocaerulea Grose-Smith, 1894
Epimastidia ariensis Druce, 1891
Epimastidia dampierensis Rothschild, 1915
Epimastidia inops (C. & R. Felder, 1860)
Epimastidia mastrigti Schröder, 2010
Epimastidia yiwikana Schröder, 2010


== Eksterne lenker ==
(en) Epimastidia i Encyclopedia of Life 
(en) Epimastidia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Epimastidia hos NCBI 
(en) Kategori:Epimastidia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Epimastidia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Brower, Andrew V. Z. 2007. Epimastidia i The Tree of Life Web Project, [http://tolweb.org/ http://tolweb.org
www.funet.fi – Epimastidia
Bilder av Epimastidia mastrigti og typelokaliteten for arten
Cupertino

Cupertino er en by i Santa Clara County i California i USA. Den ligger vest for San Jose i vestkanten av Santa Clara-dalen, deler av byen ligger ved foten av Santa Cruz-fjellene. Befolkningen var 58 302 ved folketellingen i 2010. Forbes har rangert byen som en av de mest utdannede småbyer, og den er best kjent som stedet hvor dataselskapet Apple har sitt hovedkvarter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Cupertino, California – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cupertino, California – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Klas Lund

Klas Henrik Pontus Lund, (født 14. februar 1968 i Lidingö) er en straffedømt svensk nynazist og en lederskikkelse innen det nynazistiske miljøet i Sverige.
Lund ble i 1986 dømt til fire års fengsel for drapet på Ronny Landin som grep inn mot overfallet på en gruppe innvandrere ved  Nickstabadet i Nynäshamn. Etter løslatelsen grunnla han organisasjonen Vitt Ariskt Motstånd som på begynnelsen av 1990-tallet ble et samlingspunkt for svenske høyreekstremister. I 1991 ble han dømt til seks års fengsel for en rekke væpnede ran i Härjedalen. Han er også dømt for mishandling.
I oktober 2004 rømte han fra Mariestadsanstalten hvor han sonet fengselsstraff for ulovlig våpenbesittelse. Han ble pågrepet under en væpnet politiaksjon i Kristiansand i mars 2005.Lund står også bak gruppen Nordfront som også har gjort betydelige anstrengelser for å verve norsk ungdom.


== Referanser ==
John Diefenbaker

John George Diefenbaker (født 18. september 1895 i Neustadt i Ontario, død 16. august 1979 i Ottawa i Ontario) var en canadisk politiker og landets 13. statsminister fra 1957 til 1963. Han representerte Progressive Conservative Party of Canada.
Diefenbaker hadde utdannelse innen både statsvitenskap, nasjonaløkonomi og jus fra University of Saskatchewan. Under første verdenskrig 1916–1917 tjenestegjorde han i den canadiske hær, hvor han oppnådde løytnants rang. Etter krigen etablerte han seg som forsvarsadvokat i Saskatchewan, hvor han blant annet representerte en rekke klienter i drapssaker.
Han begynte sitt politiske engasjement som formann for Progressive Conservative Party i Saskatchewan 1936–1938. Han ble valgt til Underhuset i 1940 og satt helt fram til 1979. Fra 1956 til 1967 var han partileder og bidro med sine gode taleevner til partiets valgseier i 1957. Han dannet en mindretallsregjering og var selv utenriksminister en kort periode. Ni måneder senere utskrev han nyvalg og vant på nytt. Han dannet en flertallsregjering som hadde det største flertallet i landets historie. I hans periode som statsminister var Canada plaget av høy arbeidsløshet og økonomisk tilbakegang, og i 1962 tapte han valget, men kunne allikevel danne en ny mindretallsregjering. Allerede året etter ble hans regjering imidlertid møtt med et mistillitsvotum som tvang den til å gå av, og etter det følgende valg kom Liberal Party of Canada til makten. Fram til 1967 var Diefenbaker opposisjonsleder.
Diefenbaker vil for alltid bli husket for Black Friday, den 20. februar 1959.
Flyfabrikken Avro Canada bygde på 50 tallet et fly kalt Avro Arrow. Dette var en interceptor, og viste lovende egenskaper.
Uoverenstemmelser og stor tiltro til at missiler var framtiden, førte til at Diefenbaker kansellerte prosjektet.
Men det stoppet ikke der. Diefenbaker forlangte at prototypene skulle hogges opp, og alle tegninger skulle destrueres. Flyet skulle glemmes. Aksjonen mot fabrikken blir kalt Black friday. Over 10.000 ansatte i Avro og hos underleverandører ble umiddelbart arbeidsledige. De fleste emigrerte til USA, og fikk jobber hos NASA, Boeing og Douglas. Canadisk flyindustri kom aldri opp til samme nivå igjen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) John Diefenbaker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) John Diefenbaker – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) John Diefenbaker hos Canadas parlamentsbibliotek 
(en) Politisk biografi fra Library of Parliament