jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lyropteryx

Lyropteryx er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-50 millimeter) og kraftige sommerfugler, store til Riodinidae å være. Hos hannene er vingene svarte med lysblå-grønne lengdestreker i den ytre delen, særlig på undersiden. Ved roten av vingene er det noen skarpt røde eller rosa flekker.
Hunnene er mer brunlige med hvite striper på vingene og et rødt bånd langs vingekanten.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog. I alle fall én av artene har larver på planteslekten Vochysia (familien Vochysiaceae).
Hannene suger til seg mineralholdig væske fra elvebredder, sand eller lignende. De tar opp mineralene fra vannet og skiller overflødig vann ut gjennom bakkroppen, dette brukes til å væte underlaget slik at sommerfuglen kan suge i seg mer mineraler, slik sirkulerer vannet mens sommerfuglen får tatt opp nødvendige mineraler. Det er bare hannene som gjør dette, hunnenes atferd er nesten helt ukjent, men de lever trolig hele sitt liv oppe i trekronesjiktet.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Lyropteryx Westwood, 1851
Lyropteryx apollonia Westwood, [1851] – Ecuador, Peru, Bolivia og Brasil
Lyropteryx diadocis Stichel, 1910 – Brasil
Lyropteryx lyra Saunders, 1859 – Mexico, Panama, Colombia, Ecuador og Brasil
Lyropteryx terpsichore Westwood, 1851 – Paraguay og Brasil


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Lyropteryx på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Lyropteryx apollonia [2]
Butterflies of America – Lyropteryx lyra [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Lyropteryx i Encyclopedia of Life 
(en) Lyropteryx i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lyropteryx hos NCBI 
(en) Kategori:Lyropteryx – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lyropteryx – detaljert informasjon på Wikispecies
Syrmatia

Syrmatia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små (vingespenn 20-25 millimeter) sommerfugler med et meget karakteristisk utseende. Bakvingen er trukket ut til en lang, ujevn stjert. Fargen er mørkbrun til svart, ofte med en hvit flekk på forvingen, av og til også en liten, rød flekk.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Syrmatia Hübner, 1819
Syrmatia aethiops Staudinger, 1888 – Costa Rica, Colombia og Brasil
Syrmatia astraea Staudinger, 1888 – Colombia
Syrmatia lamia Bates, 1868 – Brasil
Syrmatia nyx (Hübner, [1817]) – Costa Rica, Colombia, Venezuela, Trinidad og Tobago og Brasil


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Syrmatia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of America – Syrmatia aethiops [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Syrmatia i Encyclopedia of Life 
(en) Syrmatia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Syrmatia hos NCBI 
(en) Kategori:Syrmatia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Syrmatia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Syrmatia sp.
Necyria

Necyria er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 45 millimeter), mørke sommerfuglene. Hos hannene er vingenes overside svart, med store felter av metallisk blått eller grønnlig, særlig i vingenes ytre del. Nær roten er det noen rødaktige flekker.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.
Larvene lever på planteslektene Conostegia (Melastomataceae), Drymonia (Gesneriaceae) og Vochysia (Vochysiaceae).
Hannene søker gjerne ned til bakken for å suge til seg mineraler fra elvebredder, mineralholdig leire, urin og lignende, de suger også væske fra åtsler av slanger og frosker, mens hunnene besøker blomster for å drikke nektar.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og  Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Necyria Westwood, 1851
Necyria bellona Westwood, [1851] – Colombia, Ecuador, Peru, Bolivia og Brasil
Necyria duellona Westwood, 1851 – Panama, Nicaragua, Guatemala, Colombia, Ecuador og Brasil
Necyria ingaretha Hewitson, 1872 – Nicaragua
Necyria larunda Godman & Salvin, 1885 – Nicaragua, ofte regnet som en underart av N. duellona.


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Necyria på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Necyria bellona [2]
Butterflies of America – Necyria larunda [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Necyria i Encyclopedia of Life 
(en) Necyria i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Necyria hos NCBI 
(en) Kategori:Necyria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Necyria – detaljert informasjon på Wikispecies
Tony Clarke

Tony Clarke (født 1944) er en kanadisk aktivist. 
Clarke studerte ved University of British Columbia og University of Chicago, der han fikk en doktorgrad i religionshistorie. Etter universitetet arbeidet Clarke for den kanadiske Conference of Catholic Bishops i 21 år. I 1997 var Clarke med på å grunnlegge Polaris Institute, og han ledet flere kampanjer mot multilaterale avtaler om investeringer, Asia-Pacific Economic Cooperation og World Trade Organization. Som et resultat av hans omfattende aktivisme ble Clarke og Maude Barlow tildelt utmerkelsen Right Livelihood Award i 2005.


== Eksterne lenker ==
Information on Right Livelihood Award website
Video interview "Is the U.S. Annexing Mexico and Canada?"
Lorentz Eldjarn

Lorentz Eldjarn (født 23. mars 1920 i Måsøy, død 11. februar 2007 i Bærum) var en prisbelønt norsk lege som ledet utviklingen av norske sykehus-laboratorier fra 1950-tallet og utover.  Han hadde examen artium 1939 og var fengslet på Grini 1943–45 der han med Olav Foss bygde sykehus-laboratorium. Etter cand.med. 1947 studerte han kjemi et par år, var  assistent ved Fysiologisk Institutt 1949-50 og i 1950 gjest gis den svenske biokjemikeren Hugo Theorell som vant Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1955. Eldjarn ledet fra 1951 lab-oppbyggingen ved Radiumhospitalet der han ble overlege ved biokjemisk avdeling. Samtidig forsket han og  fikk dr.med. 1954 på avhandlingen The metabolism of cystamine and cysteamine. Studies on the formation of taurine in mammals, og var fra 1959 ved Rikshospitalet der han overtok professoratet i klinisk kjemi etter Asbjørn Følling. Eldjarn stod bak den nye Statens fysiokjemikerskole i 1967.  
Eldjarn etablerte i 1963 Sero A/S som laget utstyr for prøvetaking og meldte i 1978 overgang dit fra universitetet.


== Verv og utmerkelser ==
Skandinavisk Selskap for Klinisk Kjemi og Klinisk Fysiologi, formann 1961–63
Landsforeningen mot kreft, viseformann 1968–77
Det Norske Videnskaps-Akademi, innvalgt  1963
Fridtjof Nansens belønning for fremragende forskning 1967
«Distinguished Clinical Chemist Award» og det tredje æresmedlemskapet i International Federation of Clinical Chemists (IFCC)
Anders Jahres medisinske pris 1976


== Referanser ==
Rhetus

Rhetus er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Middelsstore, meget fargerike sommerfugler. Forvingen er nokså slank, bakvingen er trukket ut til en bred stjert. Hos hannene er grunnfargen mørk med store, metallisk blåfiolette felter, det kan også være lyse tverrbånd. Bakvingen har et kort, skarpt rosa bånd.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.
De finnes helst i skogkanter, ved lysninger og andre steder der solen slipper til. Hannene kommer gjerne ned til bakken for å suge i seg saltrik væske, også fra åtsler, mens hunnene besøker blomster, særlig av hjortetrøst-slekten (Eupatorium). Flukten er rask og brå. Larvene lever på planteslektene Mabea (Euphorbiaceae) og Terminalia (Combretaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og  Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Rhetus Swainson, 1829
Rhetus arcius (Linnaeus, 1763) – Mexico, Venezuela, Surinam, Brasil og Bolivia
Rhetus dysonii (Saunders, 1850 – Costa Rica, Colombia, Venezuela, Peru og Bolivia
Rhetus periander (Cramer, [1777]) – Mexico, Honduras, Costa Rica, Colombia, Brasil og Argentina


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Rhetus på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Rhetus periander [2]
Butterflies of Amazonia – Rhetus arcius [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Rhetus i Encyclopedia of Life 
(en) Rhetus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rhetus hos NCBI 
(en) Kategori:Rhetus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Rhetus – detaljert informasjon på Wikispecies
Pukkel

Pukkel er en forhøyning på ryggen hos noen pattedyrarter, for eksempel baktriakamel og dromedar. Pukkelen består av fettfylt bindevev og fungerer som en energireserve.
Kamelpukkelene lagrer energireserver i form av fett. Når fettet senere forbrennes, bindes mer enn 1 gram vann per gram med fett. Dette skjer gjennom såkalt kjemisk reduksjon av fettet ved hjelp av syre. Denne muligheten til å omdanne fett til vann, bidrar til at kameler kan klare seg lenge uten tilgang på vann.
Pukkel brukes også av mange som en begrep til å beskrive kyfose (pukkelrygg hos mennesker), men dette er altså ikke det samme. Betegnelsen brukes dessuten til å beskrive pukkellignende utvekster hos dyr og planter generelt.
Polaråret 1906

Polaråret 1906 er en oversikt over hendelser med tilknytning til Arktis eller Antarktis i 1906.


== Ekspedisjoner ==


=== Arktis ===
Roald Amundsens ekspedisjon gjennom Nordvestpassasjen 1903–06.
Nordpolsekspedisjon 1905–06 ledet av Robert Peary, fra Ellesmereøya.
1906 Walter Wellman forsøker å nå Nordpolen med luftskipet «America».
Danmarkekspedisjonen 1906–08 under ledelse av Ludvig Mylius-Erichsen når Nordøstrundingen.
Britisk-amerikansk polarekpedisjon 1906–08 til Beauforthavet under ledelse av Ejnar Mikkelsen.


=== Antarktis ===
I den antarktiske hvalfangstsesongen 1905–06 opererer én landstasjon (Grytviken), et hvalkokeri (FLK «Admiralen») og fire hvalbåter. Fangsten var  707 hval.
I den antarktiske hvalfangstsesongen 1906–07 opererer én landstasjon (Grytviken), tre hvalkokerier og åtte hvalbåter. Fangsten var 1122 hval.


== Begivenheter og etableringer ==
28. januar – Christen Christensen og hans hvalfangstselskap Ørnen tar Admiralty Bay på Sør-Shetlandsøyene i bruk som base for det flytende kokeriet «Admiralen», og etablerte dermed moderne hvalfangst sør for Sør-Georgia.
27. februar – Chilenske myndigheter gir Enrique Fabry og Domingo de Toro tillatelse til å okkupere Sør-Shetlandsøyene, Graham Land og områder lenger sør.
10. november – Hvalkokeriet «Fridtjof Nansen» grunnstøter på Fridtjof Nansen Reef og ni mann omkommer.
Adolf Amandus Andresen og hans chilenske hvalfangstselskap Sociedad Ballenera de Magallanes tar Deceptionøya i Sør-Shetlandsøyene i bruk som base for det flytende kokeriet «Gobernador Bories».


== Oppdagelser og vitenskapelige resultater ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
31. mars – Gustav Juel Wiik, norsk polarforsker, døde av lungesykdom på Roald Amundsens ekspedisjon gjennom Nordvestpassasjen.
11. august – Ole Nilsen Ravna, norsk reingjeter og oppdager.
Ca. 15. november – Peter Høegh Hagen, dansk løytnant og kartograf, omkom av sult og forfrysninger under Danmarkekspedisjonen.
Ca. 25. november Ludvig Mylius-Erichsen, dansk forfatter, polarforsker og eventyrer, omkom av sult og forfrysninger under Danmarkekspedisjonen.
November/desember – Jørgen Brønlund,  grønlandsk lærer, sledefører og polarforsker, omkom av sult og forfrysninger under Danmarkekspedisjonen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Robert K. Headland (2009). A Chronology of Antarctic exploration. London: Quaritch. s. 242–245. ISBN 978-0-9550852-8-4.
Leveringsavtale

En leveringsavtale er en avtale som inngås mellom en selger og en kjøper. Selgeren er vanligvis en bedrift som leverer produkter eller tjenester til andre bedrifter, til forbrukere eller andre kategorier kunder. Avtalen består av et tilbud som fremsettes av selgeren og en aksept som gis av kjøperen. Selgeren forplikter seg ved tilbudet til å levere noe til en angitt pris og på angitte leveringsbetingelser ellers.


== Eksterne lenker ==
Avtaleloven
Kjøpsloven
Tåkebue

En tåkebue ligner på en regnbue, men siden vanndråpene i tåke er svært små, mindre enn 0,05 mm, vil de enkelte fargene bli spredt og blandet så mye at det dannes en bred, hvitaktig regnbue.
Dette fenomenet må ikke forveksles med månebue, som er et annet optisk fenomen der fargene eksisterer, men er så svake at månebuen sjelden er synlig. 


== Eksterne lenker ==
Bilde av tåkebue
Leveringsbetingelser

Leveringsbetingelser er de betingelsene som gjelder ved en ekspedisjon av en vare. En leveringsavtale angir varetype, leveringsmengde, ekspedisjonsmåte og ansvarsbetingelser ved leveringen. Betingelsene forteller hvem som eier varen og når leveringen skjer, og også hvordan overgangen av fraktkostnader skjer. Ved levering i en butikk er det vanlig at kunden overtar varen ved ekspedisjonsdisken når den er betalt eller levert på kreditt. Ved forsendelse skjer leveringen slik som partene har gjort avtale om. Det er vanlig å bruke formuleringer som FOB sammen med angitt leveringssted (by eller plass), eventuelt fritt levert lager, fritt levert "by, plass" eller andre formelle betingelser iht. Incoterms. Incoterms er avtaleformer som ellers brukes ved internasjonal ekspedisjon.


== Eksterne lenker ==
Avtaleloven
Kjøpsloven
Universitetet i Bern

Universitetet i Bern (tysk: Universität Bern, fransk: Université de Berne) er et universitet i Bern, hovedstaden i Sveits. Det ble grunnlagt i 1834 og drives av kantonen Bern. Det er et allsidig universitet med et bredt utvalg av kurser og programmer fordelt på åtte fakulteter og rundt 160 institutter. Det har rundt 15 000 studenter.


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) University of Bern – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (tysk, fransk, engelsk)
Ambjørnrød skole

Ambjørnrød skole er en barneskole i Fredrikstad. Skolen er 32 år gammel, og det er rundt 275 elever på skolen. På Ambjørnrød er det skolekjøkken, sløyd, bibliotek og musikkrom. Skolen har også en kino. Ute i skolegården er det to fotballbaner (gress), en håndballbane og en fotballbinge. I tillegg har skolen også en stor grusflate som kan brukes til annen lek og ballspill.Ambjørnrød var en av Norges første barneskoler til å ha flere frittstående paviljonger. Ambjørnrød barnehage og SFO/SkolensFengselsOmråde er også en del av disse byggene. Utearealet består også av Lekelund, som er en middels stor lekeplass med husker, fjell og en scene som egner seg fint til lek.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Riodina

Riodina er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore, mørke sommerfugler. Oversiden er mørkbrun til svart med et gult eller oransje tverrbånd i forvingen, dette fortsetter ofte som et bånd langs ytterkanten av bakvingen. Vingeårene er gjerne noe lysere enn vingens grunnfarge.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog, blant annet tropisk regnskog og tåkeskog.
Mens andre Riodinidae vanligvis påtreffes enkeltvis, kan hanner og i mindre grad hunner av denne slekten samles i større eller mindre grupper på bakken. Hannene, men ikke hunnene, suger da til seg saltholdig væske fra bakken.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika, fra Guyana i nord til Argentina i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Riodina Westwood, 1851
Riodina lycisca (Hewitson, [1853])
Riodina lysippoides Berg, 1882
Riodina lysippus (Linnaeus, 1758)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Riodina på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Riodina lysippus [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Riodina i Encyclopedia of Life 
(en) Riodina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Riodina hos NCBI 
(en) Kategori:Riodina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Riodina – detaljert informasjon på Wikispecies
Seco

Seco er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små (vingespenn 20-25 millimeter), grå- eller brunspraglete sommerfugler.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika, der de tre artene finnes i tre ikke-overlappende områder. Alle tre er regnet som sjeldne.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Seco Hall & Harvey, 2002
Seco aphanis (Stichel, 1910) -Paraguay, Argentina og Brasil
Seco calagutis (Hewitson, 1871) – Ecuador og Peru
Seco ocellata (Hewitson, 1867) – Colombia og Venezuela


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Seco på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Seco i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Seco hos NCBI 
(en) Kategori:Seco – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Seco – detaljert informasjon på Wikispecies
Drum Island

Drum Island var en norsk gruppe som spilte musikk innenfor sjangeren elektronika og besto av Ole Johan Mjøs, Torbjørn Brundtland og Rune Lindbæk.Drum Island, utgitt på CD og vinyl-LP på Apollo i 1997, er bandets eneste albumutgivelse. CD-singelen Phizzz ble utgitt samme år.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Drum Island på Discogs 
(en) Drum Island på MusicBrainz 
(en) Drum Island på Songkick 
(en) Drum Island på AllMusic 
(en) Drum Island på AllMusic 
Rockipedia.no: Sporliste Drum Island. Besøkt 16. oktober 2012.
Dagens Næringslivs artikkel (19.03.2011): Beskylder Röyksopp for tyveri. Besøkt 16. oktober 2012.
Dagbladets artikkel (02.10.2012): Röyksopp kan slippe å møte i retten... Besøkt 16. oktober 2012.
Gunilla Svantorp

Gunilla Svantorp (født 1964) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige siden 2010. Hun ble valgt inn i riksdagen for Värmlands läns valkrets på plass 162.
Som nyinnvalgt medlem av rksdagen tiltrådte Svantorp utdanningskomiteen, og hun er også vara i sosialkomiteen.  Hun har tidlige vært landstingråd i Värmlands län.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gunilla Svantorp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(sv) Gunilla Svantorp hos Sveriges riksdag 
(sv) Gunilla Svantorp på Twitter 
(en) Gunilla Svantorp på Instagram
Themone

Themone er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), kontrastrikt fargede sommerfugler. Oversiden har svart grunnfarge, men store oransje og gule felter.
Disse sommerfuglene etterligner trolig de varselfarget oransje og svarte artene i gruppen Ithomiini, men har en ganske annerledes kroppsbygning enn disse.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i tropisk og subtropisk skog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Slekten Themone Westwood, 1851
Themone pais ( Hübner, [1820]) – Fransk Guyana, Guyana, Surinam, Venezuela, Brasil og Peru
Themone poecila Bates, 1868 – Brasil
Themone pulcherrima (Herrich-Schäffer, [1853]) – Surinam


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Themone på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Themone i Encyclopedia of Life 
(en) Themone i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Themone hos NCBI 
(en) Kategori:Themone – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Themone – detaljert informasjon på Wikispecies
Iocaste (måne)

Iocaste (gresk: Ιοκάστη), også kjent som Jupiter XXIV, er en retrograd irregulær naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2000, og fikk da den midlertidige betengelsen S/2000 J 3.Iocaste går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 20 723 000 km med en omløpstid på 609,427 dager ved en inklinasjon på 147° mot ekliptikken (146° mot Jupiters ekvator) og en eksentrisitet på 0,2874.
Månen fikk sitt navn i oktober 2002 da den ble oppkalt etter Iokaste, mor/kone til Oidipus i gresk mytologi.
Iocaste tilhører Anankegruppen og antas å være rester etter oppbruddet av en innfanget asteroide.Månen er ca. 5 km i diameter og fremstår som grå (fargeindekser B-V=0,63, R-V=0,36), tilsvarende C-type-asteroider.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Efemeride IAU-MPC NSES
Gjennomsnittlige baneparametre NASA JPL