jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lalla Hansson

Lars Erik «Lalla» Hansson (født 10. juni 1944 i Stockholm) er en svensk sanger, gitarist og musikkprodusent. Han er/har vært medlem av musikkgruppene Idolerna og Fabulous Four og som solosanger er han kjent for blant annet «Dagny» og «Anna och mej» («Me and Bobby McGee»).Hansson startet musikkkarrieren i den svenske popgruppen Fabulous Four 1964–1968. Gruppen slo først igjennom i Italia og hadde deretter flere låter på Sveriges Radios "Tio i topp": «Puff, the Magic Dragon», «Island in the Sun», «Rhythm of the Rain» og «Don't Go Out into the Rain».
I begynnelsen av 1970-tallet innledet Hansson en solokarriere. Han debuterte i 1971 med albumet Upp till Ragvaldsträsk med singlene «Anna & mej» og «Lai-le-lai» som ble populære. Platedebuten ble fulgt opp av Tur & retur (1973) med hitsinglene «Dagny» og «Han gav upp alltihop (för att spela i sitt band)». Senere kom Fångat i flykten (1976), samlealbumet Första halvlek (1977) og Enstaka spår! (1978).
På 1980- og 1990-tallet minsket Hanssons musikkproduksjon betraktelig. Kun ett studioalbum ble utgitt: studioalbumet Hejdlöst i 1987, sammen med et par samlealbum. Hansson turnerte en periode på 1980-tallet med dansebandet Drifters, samt med Lalla Hansson United Band med hvilket han spilte inn singelen «Sin Egen Väg» i 1985.
I begynnelsen av 2000-tallet startet Hansson bandet "Idolerna" sammen med Svenne Hedlund (tidligere i Hep Stars), Tommy Blom (tidigere i Tages) og Lennart Grahn (tidigere i Shanes). Gruppen ga ut debutalbumet Idolerna som nådde 31:e plass på "Svenska albumlistan". Låten «Här kommer kärleken» ble populær og lå 29 uker på Svensktoppen i 2000–2001, hvorav 14 uker på første plass. Også låtene «Nu leker livet» og «Sommar» havnet på samme liste i 2001.
I 2003 produserte Hansson Ola Magnells studioalbum Vallmoland. I 2006 kom samlealbumet Fabulous Forty og i 2012 kom Hanssons første studioalbum på 25 år, Om jag var Zorn.


== Diskografi (utvalg) ==
Soloalbum (solo)1971 – Upp till Ragvaldsträsk
1973 – Tur & Retur
1976 – Fångat i Flykten
1978 – Enstaka Spår!
1987 – Hejdlöst
2012 – Om jag var ZornSamlingsalbum1977 – Första halvlek
1989 – Lalla Hanssons bästa
1998 – 18 favoriter
2006 – Fabulous Forty


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Lalla Hansson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lalla Hansson på Internet Movie Database 
(en) Lalla Hansson på Discogs 
(en) Lalla Hansson på MusicBrainz
Berlin Night Express

Berlin Night Express er et nattog mellom Malmö og Berlin. Toget går direkte mellom Sverige og Tyskland.
Tidligere gikk den over Østersjøen med Scandlines jernbaneferger: M/S «Sassnitz» og M/S «Trelleborg», mellom Trelleborg og Sassnitz. Reisetiden var mellom 8,5 og 9,5 timer. I Tyskland markedsføres den som Scandinavia Night Express.
SJ la ned linjen i november 2011 og Veolia Transport tok over linjen foran sommersesongen 2012 med varemerket Snälltåget.I 2020 ble trafikken stanset på grunn av covid-19 og fordi fergelinjen ble stengt av samme grunn. I 2021 er det planlagt trafikk på nytt, da landeveien via Storebæltbroen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Snälltåget
En Jægers Erindringer

En Jægers Erindringer er en novellesamling av Bernhard Herre som ble utgitt posthumt i 1850.
Åpningssetningen i en av novellene, Seterpiken og jegeren, er:

«Rødmusset, blaaøiet og hvidtandet ere de ægte Mærker paa de Nympher, som nu i Virkeligheden boe i vore grønne Skove, og disse ere Sæterpigerne. Naar den varme Junisol har smeltet Sneen af Aaserne, og det begynder at grønnes i Lierne, da viser der sig, — ikke smidige, lette, elastiske, slanke Skikkelser, — men unge, velskabte; rundformede, gjennemsunde, stærke Jenter, der paa sikre Fødder vove sig did, hvor kun Jægeren kan følge dem.»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Abtao» (1866)

«Abtao» var en  korvett som hovedsakelig tjenestegjorde for Chile. Skipet ble bestilt fra et britisk verft av Amerikas konfødererte stater, men kom aldri i tjeneste for dem. Skipet var i aktiv tjeneste for den chilenske marinen fra 1867 til 1922. Hun deltok aktivt i flere chilenske kriger, blant annet salpeterkrigen.


== Kriger ==

Skipet har deltatt i følgende kriger:

Guanokrigen 1864–1866
Salpeterkrigen 1879–1884
Den chilenske borgerkrigen i 1891
William Luther Pierce

William Luther Pierce III (født 11. september 1933 i Atlanta i Georgia i USA, død 22. juli 2002 i Mill Point, Vest-Virginia, var en amerikansk hvit makt-leder, professor i fysikk og forfatter.
William Pierce skrev under pseudonymet Andrew MacDonald bøkene The Turner Diaries og Hunter. I 1974 grunnla han National Alliance, en organisasjon som går inn for hvit separatisme.


== Verker ==


=== Publiserte ===
Under psevdonymet Andrew MacDonald.

The Turner Diaries. Barricade Books. 1978. ISBN 1-56980-086-3. 
Hunter. National Vanguard Books. 1984. ISBN 0-937944-09-2. Under sitt navn William Pierce

New World Order Comix #1 The Saga of... White Will!!! (comic book). National Vanguard Books. 1993. 


=== Upublisert ===
Who We Are. 1978–1982. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) William Luther Pierce – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) William Luther Pierce på Internet Movie Database
Tukums

Tukums er en by i distriktet Tukums i vestre Latvia. Den ligger ved elven Slocene, omkring 70 kilometer vest for Riga. Kommunen hadde 30 614 innbyggere i 2011, mens byen hadde 18 923 innbyggere i 2016.Tukums ble grunnlagt på handelsruten mellom Daugavas munning og Preussen. Den tilhørte Den tyske orden fra 1253, kom så senere under Kurland og blomstret under Jacob von Kettlers styre. Tukums ble en del av Russland i 1795 og fikk i sammenheng med dette byrettigheter. I 1877 ble byen forbundet med Riga med jernbanen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(lv) Offisielt nettsted 
(en) Tukums – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
John Dustin Archbold

John Dustin Archbold (født 26. juli 1848, død 6. desember 1916) var en amerikansk kapitalist og en av de første i USA til å raffineriere olje. Han var bestefar til zoologen Richard Archbold.


== Theodore Roosevelt-skandalen ==
Archbold var involvert i en skandaløs affære som involverer pengegaver til det republikanske partiet. I 1912 ble han kalt inn til å vitne for en komité som etterforsket pengegaver fra Standard Oil Company til kampanjer for politiske partier.
Han hevdet at president Theodore Roosevelt var klar over de 125 000 dollar som Standard Oil Company bidro med til republikanernes kampanjefond i 1904, men president Roosevelt skrev brev til sine kampanjeledere om å returnere slike pengegaver dersom de ble tilbudt.


== Privatliv ==

Han giftet seg med Annie M. Mills i 1870 og sammen fikk de fire barn:

Mary Lavina Archbold (f 1871)
Anne Archbold (f 1873)
Frances Archbold (f 1875)
John Foster Archbold (f 1877), far til zoologen Richard ArchboldArchbold døde i Tarrytown i New York og er begravet i Sleepy Hollow Cemetery i Sleepy Hollow i New York.


== Ettermæle ==
John D. Archbold Memorial Hospital, nå Archbold Medical Center i Thomasville i Georgia ble i 1925 donert av hans sønn, John Foster Archbold, og navngitt til ære for faren.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Chernow, Ron. Titan: The Life of John D. Rockefeller, Sr. London: Warner Books, 1998.
Yergin, Daniel. The Prize: The Epic Quest for Oil, Money, and Power. New York: Simon & Schuster, 1991.
Zestusa

Zestusa er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, brune smygere.
Bakvingen er trukket ut til en kort stjert, vingene er forholdsvis lange og smale. Oversiden er brun med små, hvite flekker i vingenes ytre del. Undersiden er mer spraglete, gråaktig på bakvingen og gulaktig på forvingen. Larven er kort og trinn, naken, pølseaktig, grønnlig med brun hodekapsel.


== Levevis ==
Artene lever i skog. I alle fall den nordlige Zestusa dorus har larver som lever på eikeslekten (Quercus).


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom-Amerika og det sørvestlige Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Zestusa Lindsey, 1925 
Zestusa dorus (Edwards, 1882)
Zestusa elwesi (Godman & Salvin, 1893)
Zestusa levona Steinhauser, 1972
Zestusa staudingeri (Mabille, 1888)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Zestusa på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.
Butterflies of America - Zestusa spp. [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Zestusa i Encyclopedia of Life 
(en) Zestusa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Zestusa hos ITIS 
(en) Zestusa hos NCBI 
Zestusa – detaljert informasjon på Wikispecies
Oileides

Oileides er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 35 millimeter), kraftige, brune smygere med gjennomsiktige "vinduer" i forvingenes ytre del.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i den nordlige (tropiske) delen av Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Oileides Hübner, 1825 
Oileides amazonensis (Bell, 1947)
Oileides azines (Hewitson, 1867)
Oileides fenestratus (Gmelin, 1790)
Oileides vulpinus Hübner, 1825 


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Oileides på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Oileides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Oileides hos ITIS 
(en) Oileides hos NCBI 
(en) Kategori:Oileides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oileides – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Oileides spp. [2]
Bilde av Oileides fenestratus
Tarsoctenus

Tarsoctenus er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 45-50 millimeter), kraftige, kontrastrikt fargede smygere. Vingene er svarte med halvt gjennomsiktige, hvite flekker. Særlig på bakvingen kan det være metallisk skimrende, lyst grønnlige felter, og kroppen og vingenes indre del kan være mer eller mindre rustrød, eller også lyst blå- eller grønnskimrende.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Panama i nord til Bolivia i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Tarsoctenus Watson, 1893 
Tarsoctenus corytus (Cramer, 1777)
Tarsoctenus papias (Hewitson, 1857)
Tarsoctenus praecia (Hewitson, 1857)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Tarsoctenus på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Tarsoctenus i Encyclopedia of Life 
(en) Tarsoctenus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tarsoctenus hos NCBI 
(en) Kategori:Tarsoctenus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tarsoctenus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America - Tarsoctenus spp. [2]
Pyrrhopygini

Pyrrhopygini er en gruppe av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Det er beskrevet rundt 160 arter fordelt på 34 slekter. De lever i den Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika), der gruppen inneholder mange store og fargerike arter. Før ble de gjerne regnet som en egen underfamilie (Pyrrhopyginae), nå er det mer vanlig å regne dem til gruppen Pyrginae.


== Utseende ==
Pyrrhopyginae er store og forholdsvis fargerike, kontrastrikt fargede sommerfugler. Vingenes grunnfarge er gjerne svart, ofte med blåaktig metallisk glans, gjerne med røde eller oransje flekker.


== Utbredelse ==
Gruppen finnes bare i den neotropiske økosonen.


== Systematisk inndeling ==

Inndelingen følger Brower & Warren (2007).

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Pyrrhopygini Mabille, 1877 – ca. 160 arter fordelt på 34 slekter. Neotropiske region. Før gjerne regnet som en egen underfamilie, Pyrrhopyginae.
undergruppen Oxynetrina
Olafia roscius (Hopffer, 1874)
slekten Oxynetra C. & R. Felder, 1862 - 3 arter
undergruppen Passovina
slekten Aspitha Evans, 1951 - 4 arter
Azonax typhaon (Hewitson, 1877)
Granila paseas (Hewitson, 1857)
slekten Myscelus Hübner, 1819 - 11 arter
slekten Passova Evans, 1951 - 9 arter
undergruppen Pyrrhopygina
slekten Amenis Watson, 1893 - 3 arter
Amysoria galgala (Hewitson, 1866)
slekten Apyrrothrix Lindsey, 1921 - 2 arter
slekten Ardaris Watson, 1893 - 2 arter
slekten Chalypyge Mielke, 2002 - 2 arter
Creonpyge creon (Druce, 1874)
Croniades pieria (Hewitson, 1857)
Cyanopyge sangaris (Skinner, 1921)
slekten Elbella Evans, 1951 - 22 arter
slekten Gunayan Mielke, 2002 - 3 arter
slekten Jemadia Watson, 1893 - 10 arter
slekten Jonaspyge Mielke, 2002 - 3 arter
slekten Melanopyge Mielke, 2002 - 6 arter
Metardaris cosinga (Hewitson, 1874)
Microceris variicolor (Ménétries, 1855)
slekten Mimardaris Mielke, 2002 - 7 arter
slekten Mimoniades Hübner, 1823 - 5 arter
Mysarbia sejanus (Hopffer, 1874)
slekten Mysoria Watson, 1893 - 3 arter
Nosphistia zonara (Hewitson, 1866)
Ochropyge ruficauda (Hayward, 1932)
slekten Parelbella Mielke, 1995 - 5 arter
Protelbella alburna (Mabille, 1891)
Pseudocroniades machaon (Westwood, 1852)
slekten Pyrrhopyge Hübner, 1819 - 39 arter
slekten Sarbia Watson, 1893 - 8 arter
slekten Yanguna Watson, 1893 - 6 arter
undergruppen Zoniina - bare én kjent art:
Zonia zonia Evans, 1951


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Pyrrhopygini på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Pyrrhopygini hos ITIS 
(en) Pyrrhopygini hos NCBI 
(en) Kategori:Pyrrhopyginae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pyrrhopyginae – detaljert informasjon på Wikispecies
Tagiadini

Tagiadini er en gruppe av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Det er beskrevet rundt 170 arter fordelt på 27 slekter. De fleste lever i tropene i Afrika, Asia og Australia.


== Utseende ==
Stort sett middelsstore, forholdsvis slanke og bredvingede, mer eller mindre brune smygere.
Disse smygerne sitter gjerne med vingene spredt flatt utover, mange av artene kalles derfor "flats" på engelsk.


== Levevis ==
Larvene lever stort sett på busker og løvtrær.


== Utbredelse ==


== Systematisk inndeling ==
Inndelingen følger Brower & Warren (2007).

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Tagiadini Mabille, 1878 – ca. 170 arter fordelt på 27 slekter, for det meste i tropene i den gamle verden
slekten Abantis Hopffer, 1855 – 22 arter
slekten Abraximorpha Elwes & Edwards, 1897 – 4 arter
slekten Calleagris Aurivillius, 1925 – 6 arter
slekten Capila Moore, 1866 – 12 arter
slekten Caprona Wallengren, 1857 – 6 arter
slekten Chaetocneme C.Felder, 1860 – 20 arter
Chamunda chamunda (Moore, 1866)
slekten Coladenia Moore, 1881 – 19 arter
slekten Ctenoptilum de Nicéville, 1890 – 2 arter
Daimio tethys (Ménétriés, 1857)
slekten Darpa Moore, 1866 – 4 arter
slekten Eagris Guénée, 1863 – 9 arter
Exometoeca nycteris Meyrick, 1888
slekten Gerosis Mabille, 1903 – 8 arter
slekten Leucochitonea Wallengren, 1857 – 3 arter
slekten Mooreana Evans, 1926 – 3 arter
Netrobalane canopus (Trimen, 1864)
slekten Netrocoryne C. & R. Felder, 1867 – 2 arter
slekten Odina Mabille, 1891 – 4 arter
slekten Odontoptilum de Nicéville, 1890 – 5 arter
slekten Pintara Evans, 1932 – 4 arter
Procampta rara Holland, 1892
slekten Satarupa Moore, 1866 – 7 arter
Semperium leptogrumma (Hewitson, 1868)
slekten Seseria Matsumura, 1919 – 6 arter
slekten Tagiades Hübner, 1819 – 17 arter
Tapena thwaitesi Moore, 1881


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Tagiadini på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Tagiadini hos ITIS 
(en) Kategori:Tagiadini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tagiadini – detaljert informasjon på Wikispecies
Jonn Gunnar Lislelid

Jonn Gunnar Lislelid (født 16. september 1959 i Drammen) er en norsk politiker som representerte Arbeiderpartiet. Han var ordfører i Svelvik kommune fra 2011 til 2015. 
Lislelid meldte seg i 2014 ut av Svelvik Arbeiderparti og fortsatte som uavhengig representant. Årsaken til bruddet var uenighet om nedleggelse av to skoler i Svelvik. 
Ved kommunestyrevalget i 2015 stilte Lislelid som ordførerkandidat for lokallista «De uavhengig» som fikk 19,3 prosent av stemmene og ble tredje største parti etter Arbeiderpartiet og Høyre. Høyres Andreas Muri ble ny ordfører.  Lislelid ble innvalgt i kommunestyret for perioden 2015-2019 for De uavhengige og fikk også plass i formannskapet. 


== Eksterne lenker ==
(no) Jonn Gunnar Lislelid hos Stortinget 
(no) Jonn Gunnar Lislelid hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Lislelid blir Svelviks nye ordfører - Drammens Tidende 18. september 2011
(no) Ordfører melder seg ut av partiet - Svelviksposten 20. mars 2014
(no) Sparepopulistene i Svelvik - Aftenposten 29.8.2016
(no) Svelvik kommune - kommunestyret 2015-2019
Solomon Asch

Solomon Eliot Asch (født 17. september 1907 i Warszawa, død 20. februar 1996 i Haverford i Pennsylvania) var en polskfødt amerikansk psykolog. Han beskjeftiget seg særlig med gestaltpsykologi, og var en pionér innen sosialpsykologien. Asch er særlig kjent for sine studier av sosial påvirkning og konformitet.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Salomon Asch ble født til i en velstående jødisk familie i Warszawa i dagens Polen, som dengang var en del av Det russiske keiserdømmet. Han vokste opp i den lille byen Łowicz.
Han emigrerte til Amerika i 1920, da han var tretten år gammel. Familien slo seg til i Lower East Side i New York City; dette var et tett befolket område med mange jødiske, italienske og irske innvandrere. Hans venner kalte ham Shlaym.. Solomon ble uteksaminert med bachelorgrad i psykologi fra City College of New York i 1928. Videre tok han mastergrad i 1930 og doktorgrad i 1932 ved Columbia University.


=== Akademisk virke ===
Asch var professor ved Brooklyn College, professor ved Swarthmore College i 19 år, professor og direktør ved Institutt for kognitive studier ved Rutgers University 1966–1972 samt professor ved University of Pennsylvania 1972–1979.Under den andre verdenskrig begynte han å studere effekten av propaganda og indoktrinering, og konkluderte at propagandaen var mest effektiv når frykt og ignoranse var blant virkemidlene. Asch ble kjent i 1950-årene, da han gjennom sosialpsykologiske eksperimenter viste at personer kunne fremsette åpenbart gale påstander som følge av gruppepress. Han arbeidet sammen med blant andre Wolfgang Köhler, en av grunnleggerne av gestaltpsykologien, og Herman Witkin. Asch var inspirasjon for mange av teoriene bak kognitive skjemaer. Asch var også doktorgradsveileder for Stanley Milgram, og inspirerte ham i hans arbeid.
Asch ble tatt opp som medlem i American Academy of Arts and Sciences i 1965.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rock, Irvin, red. (1990). The Legacy of Solomon Asch: Essays in Cognition and Social Psychology (engelsk). Lawrence Erlbaum Associates. ISBN 0-8058-0440-4.
Dan Mintz

Daniel Alexander «Dan» Mintz (født 25. september 1981 i Anchorage i Alaska) er en amerikansk komiker, manusforfatter og skuespiller.
Mintz fikk sin første skrivejobb for Comedy Centrals Crank Yankers, deretter arbeidet han på Last Call with Carson Daly. Han har også skrevet for The Andy Milonakis Show, Human Giant, Lucky Louie og Important Things with Demetri Martin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Dan Mintz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Dan Mintz på Internet Movie Database 
(sv) Dan Mintz i Svensk Filmdatabas 
(fr) Dan Mintz på Allociné 
(en) Dan Mintz på AllMovie 
(en) Dan Mintz hos The Movie Database 
Dan Mintz hos Comedy Central
Interview with Dan Mintz at The Humourdor
Eugene Mirman

Eugene Boris Mirman (russisk: Евгений Борис Мирман, Yevgeniĭ Boris Mirman) (født 1974) er en amerikansk stemmeskuespiller.


== Diskografi ==
The Absurd Nightclub Comedy of Eugene Mirman (2004)
Invite Them Up (2005)
En Garde, Society! (2006)
Comedians of Comedy 3" Tour CD (2006)
God Is a Twelve-Year-Old Boy with Asperger's (2009)


== Bibliografi ==
The Will to Whatevs (2009)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Eugene Mirman – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Eugene Mirman på Internet Movie Database 
(fr) Eugene Mirman på Allociné 
(en) Eugene Mirman hos The Movie Database 
(en) Eugene Mirman på Discogs 
(en) Eugene Mirman på MusicBrainz 
(en) Eugene Mirman på Songkick 
(en) Eugene Mirman på Last.fm 
(en) Eugene Mirman på AllMusic 
Eugene Mirman på Twitter 
Eugene Mirman på Facebook 
Eugene Mirman på Instagram 
Eugene Mirman på YouTube 
Eugene Mirman på Myspace
Svesisme

En svesisme er et ord eller uttrykk som har sitt opphav i svensk. Det brukes særlig om ord som er oversatt, men ikke er i samsvar med vanlige regler for grammatikk eller orddannelse i mottagerspråket.Forholdsvis få svenske ord kom inn i norsk språk i løpet av unionstiden mellom Norge og Sverige (1814-1905), men muligheten til å ta inn svensk fjernsyn, svenske TV-programmer og svensk populærmusikk førte til at flere svesismer ble tatt opp i norsk fra 1960-tallet og senere.


== Eksempler på svesismer i norsk ==
kjendis, snut, knark, nykter, få fnatt, få spader, enn så lenge (fra än så länge), høydare, skrote, gå veien, målgang, på hugget, is i magen, komme på etterkjelken.


== Referanser ==