Syrrist

Syrrist er en lokal plass i Tjølling, som ligger i Larvik kommune.


== Gårdshistorie ==
Ifølge Biskop Eysteins jordebok, så eide Tjølling prestebol i 1398 en liten del av Syrrist gård. Eierandelen var på 1 øresbol. Denne verdien ble i 1575 oppført med en verdi av en gås. Hvem som da eide gården er uvisst, men jordeboken nevner en kvinne ved navn Ragnhild. Ragnhild hadde også eierandeler i gården Haugan. Dette tyder på at det bodde storfolk på Syrrist gård.
I 1625 er Syrrist gård adelsgods, og tilhørte da i hovedsak Jakob Rosenkrantz sine arvinger. I ca. 1630 selger Rosenkrantz sine arvinger Syrrist gård, i hovedsak til bønder. Kongen eier i 1661 en viss andel av gården, trolig overtatt som straffebot fra en av eierne.
I 1660 startet et nasjonalt arbeid med en matrikkel. Man ønsket da mer orden og oversikt over jordeiendommene. Dette arbeidet ble i Tjølling ferdigstilt i 1665. Syrrist gård fikk status som fullgård.
I år 1661 så eierfordelingen slik ut:

Bøndene: 9 pund, 14 mærker.
Ambjørn Larsens arvinger i Tønsberg: 3 pund, 10 mærker.
Kronen: 2 pund.
Tjølling prestebol: 1 gås.Den delen kronen eide, blir i 1683 solgt til Larviksgreven Gyldenløve.
Den delen Tjølling prestebol eide, ble i 1680 årene betalt ut til presten som landskyld. Betalingen var 1 merke og 8 skilling.
Syrrist gård ble senere delt opp i flere deler.


== Navnets betydning og utvikling ==
På gammelnorsk het stedet Sjovaristra, sammensatt av ordene sjor (eieform sjovar) som betyr sjø, og elvenavnet Istra. Betydningen av navnet blir «Istre ved sjøen».
Skrivemåter: Siaugharystrw og Siagharystrv (1398), Siurrist (1575), Syrist (1593), Siørist (1604), Syrrest (1664), Syerrist (1692)
Navnet uttales: Sy´rrist.


== Historiske funn ==
Det har blitt gjort flere historiske funn på Syrrist.

Kølle av stein, trolig brukt til å knuse røtter og bein yngre steinalder.
Skafthulløks av stein steinalderen.
Veianlegg - fortidsminne.
Skålgroper fra bronsealder
Gravminne (gravrøys) fra jernalderen.
Liten gravplass, lokalisert på "Gufsen", datert eldre jernalder.
Enkle gjenstander fra yngre romersk jernalder
Ett fiskesøkk, som ikke har vært mulig å datere.


== Aktivitet ==
På Syrrist har det i ualminnelige tider foregått:

Jordbruk
Skogbruk
HusdyrholdI tillegg til dette, har det periodevis foregått andre aktiviteter som:

Sagbruk. Sagen på Syrrist omtales fra 1623. Denne ble definitivt nedlagt i 1688. En ny sag var forøvrig i drift på Syrrist i 1820-årene, men det er usikkert når denne ble nedlagt.
Kvernbruk. Kvernbruk til å male mel ble omtalt på Syrrist fra 1626. På det meste eksisterte det 4 kvernbruk på Syrrist. Den siste kvernen var i drift helt fram til 1. verdenskrig.
Korntørke.
Smie.
Steinbrudd. Forekomst av blant annet larvikitt.


== Lokaliteter ==
Syrristskogen - Skogområde i nord mot Oksholmen og i øst mot Sandar.
Gufsen - en kolle (45 moh.). Ligger mellom bebyggelsen og Syrristskogen.
Mølledammen - Like nord for veiovergangen over istreelva
Runddansen - Innmarksområde helt syd på Syrrist.
Smørtjukka - en kolle (46,5 moh.). Ligger i Syrristskogen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lorens Berg: Tjølling : en bygdebok : historisk skildring av bygdens utvikling fra gammel tid ned til kjendte nutidsforhold. Cappelen, 1915. Lenke til digital utgave for norske IP-adresser i Bokhylla hos Nasjonalbiblioteket
Jan W. Krohn-Holm: Tjølling bygdebok. Bind 1: Kulturhistorien. Tjølling kommune 1974. (no) Boka hos Bibsys.
Jan W. Krohn-Holm: Tjølling bygdebok. Bind 2: Gårder og slekter. Tjølling kommune 1970. (no) Boka hos Bibsys.
Jan W. Krohn-Holm: Tjølling bygdebok. Bind 3: Gårder og slekter. Tjølling kommune 1972. (no) Boka hos Bibsys.
Registrerte kulturminner Syrrist hos Riksantikvaren. Direktoratet for kulturminneforvaltning. Besøkt 7. april 2013.