Kristiansand kirkegård

Kristiansand kirkegård ble tatt i bruk som kirkegård i 1821. Den erstattet Kristiansands to daværende gravplasser, Domkirkens (Vår frelsers) kirkegård og Hospitalskirkegården. Kirkegården ligger i Setesdalsveien, nær Christianssands Bryggeri, på det som tidligere var byens mark.


== Historie ==

Alt i 1807 hadde Stiftsdireksjonen foreslått at Kristiansand burde skaffe seg en gravplass utenfor byen. Dette var en del av en større trend i Europa, og den umiddelbare årsaken var de overfylte kirkegårdene i storbyene, som ofte var blitt kontinuerlig benyttet siden middelalderen. I Frankrike forbød man fortsatte begravelser inne i byene alt i 1765, og andre land fulgte etter. Den første kirkegården av ny type i Norge, Vår Frelsers gravlund i Kristiania, kom i 1808. De lokale myndigheter i Kristiansand mente imidlertid at de to eksisterende kirkegårdene var store nok, og at det ikke var noen helsefare forbundet med å benytte dem også i fortsettelsen.

Det hele endte med at Kirkedepartementet i 1816 avgjorde at det likevel skulle skaffes ny gravplass, og i august 1821 ble et barn av børsemaker Persing som den første begravd på Kristiansand kirkegård. Under den store meslingepidemien i byen samme vår døde 133 mennesker, og disse ble gravlagt på de to kirkegårdene inne i byen. Hospitalskirkegården ble tidvis benyttet helt frem til 1825, og domkirkegården helt til 1840, da biskop Sigwardt var den siste som ble begravd der.
Kristiansand kirkegård har delvis bevart parkpreget fra det 19. århundre, med gravgårder omgitt av støpejernsstakitt og frodig beplantning. På kirkegården finnes et minnesmerke over 15 danske sjømenn som døde ombord på fregatten Jylland under Helgolandslaget i 1864 og ble gravlagt i Kristiansand.

Gravkapellet på Kristiansand kirkegård, tegnet av Helge Blix, stod ferdig i 1927.


== Personer som hviler på Kristiansand kirkegård ==
Det nedenstående er et utvalg kjente personer som er gravlagt på kirkegården. Det er ikke ment å være en uttømmende liste over de mange tusen som er stedt til hvile der i årenes løp.

Christian Ditlev Adolph Arenfeldt (1824–1909), stamhusbesitter
Olaf Benneche (1883–1931), forfatter
Ingemund Berulvson (1900–1976), billedhugger
Otto Dal (1906–2000), lege og motstandsmann
Peter Ewinger (1923–1945), tysk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
Carl Valentin Falsen (1787–1852), stiftamtmann
Johan Keyser Frølich (1858–1927), arkitekt
Ragnar Fredriksen (1924–1943), motstandsmann, henrettet 1943
Diderich Hegermann (1763–1835), eidsvollmann og statsråd
Elise Mathilde Heilmann (1866–1944), Norges første politikvinne
Stener Severin Heyerdahl (1811–1883), brigadelege
Olaf Isaachsen (1835–1893), maler
Jens Fritz Jensen (1817–1888), arbeiderleder
Peder Johnsen (1783–1836), eidsvollmann
Erling Karlsen (1923–1943), motstandsmann, henrettet 1943
Daniel Koren (1858–1948), stiftamtmann
Alexander Hugo Køhler (1861–1945), litograf
Paul Brodahl Lassen (1795–1885), stiftsprost
Arne Laudal (1892–1944), major, henrettet 1944
Jacob von der Lippe (1797–1878), biskop
Heinrich Martens (1855–1904), komponist
Karl Neipl (1922–1945), østerriksk underoffiser og motstandsmann, henrettet 1945
Johan Martin Nielssen (1835–1912), maler
Thilo Schoder (1888–1979), arkitekt
Johannes Seland (1912–1999), politiker og redaktør
Jacob Stang (1830–1907), statsminister i Stockholm, stiftamtmann
Theo Sørensen (1873–1959), misjonær, tibetforsker
Johan Edvard Tallaksen (1918–1944), motstandsmann
Christian Thistedahl (1813-1876), teolog og bibeloversetter
Joseph Frantz Oscar Wergeland  (1815–1895), generalmajor
Reidar Wennesland (1908–1985), lege og kunstsamler
Johan Heinrich Wild (1820–1873), konsul
Christian Hansen Wollnick (1868–1936), redaktør, jurist og politiker


== Eksterne lenker ==
(en) Kristiansand kirkegård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kristiansand kirkegård – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Gravminner på Kristiansand kirkegård