Finn Qvale

Finn Qvale (født 18. april 1873 i Flesberg, død 20. januar 1955 i Oslo) var en norsk militær kartograf og idrettsleder.Etter examen artium 1891 og eksamen fra Krigsskolens øverste avdeling 1894, ble han 1897 uteksaminert fra Den Militære Høiskole og gikk til  Norges geografiske oppmåling der han var ansatt 1897–1918. I 1903 ble han forfremmet til kaptein og av Forsvarsdepartementet utsendt som lærer i skiløpning ved de franske Alpetropper. Han reiste ned sammen med Henrik Angell (1861–1922) og Herman Schultz, og holdt kurset i landsbyen Briançon som er den høyeste i Europa. Med utgangspunkt i Chamonix forsøkte de blant annet å bestige Mont Blanc for å sette opp et norsk flagg. 
I 1909 ledet han en norsk militær skiløperpatrulje i Frankrike, bestående av løytnant Orre og menige Thorvald Hansen (1884–1944), Otto Tangen (1886–1956), Olav Bjaaland (1873–1961) og R. Ulven. Det var i denne anledning han introduserte Olav Bjaaland (1873–1961) for Roald Amundsen, som tok Bjaaland med på 1911-ekspedisjonen til Sydpolen. Qvale var kartograf i Høyfjellskommisjonen som ble opprettet i 1908. Han drev grensesetting i høyfjellet og foresto kvistingen av løyper for Den Norske Turistforening. Han var registrert 1911–1916 som del av Akershus Infanteriregiment, III Bataljon i Kongsvinger. Fra 1917 var han også kartograf ved Reinbeitedelegasjonen og var fra major. 
Etter forslag fra Qvale iverksatte Norges Røde Kors i 1920 tiltak for organisert fjellsikring. Han var sjef for Infanteriets Vinterskole på Geilo og Fagernes 1923–1938. For Skiforeningen holdt han også «skikursus» på foreningens Skjennungsstua (bygd 1910) i Nordmarka, først i 1923 for Oslolærere, året etter for befal i Garden, i 1926 for lærere (også lærerinner). I 1927 var de flyttet til Kikutstua (bygd 1926) for elever på Statens Gymnastikkskole; neste kurs gikk ikke før i 1932 da på Nordseter ved Lillehammer. «Finn Qvales pokal» ble etablert på Trandum.  
I februar 1930 fikk han Fridtjof Nansen (1861–1930) til å holde foredrag om tresorters glidning på ski, dette var rett før Nansens død. Som leder for Skiforeningen fra 1924 til 1937 var det Qvale som i 1930 uttalte seg om Besserudtjernet:

Nemisjøens uttømming brakte intet av interesse fra det gamle Romerriket. Ved tørrleggingen av Besserudtjernet derimot kom en sølvpokal fra Romerike til syne
 
Året efter uttalte han (Qvale) seg om kvinnelige hoppere da Johanne Kolstad (1913–1997) ville hoppe i Holmenkollen.
Her skal det ikke være noe sirkus, kvinnelik skal ikke dras ut av hoppbakken!

Finn Qvale var sønn av Paul Fredrik Heltzen Qvale (1839–1893) som ble inspektør ved Idun Gjærfabrikk i Kristiania, og Seriane Marie Lammers (1844–1924) som var søster til operasangeren Thorvald Lammers (1841–1922). Finn var bror til skipsinspektør Einar Qvale (1869–1958) og rettspresident Erling Qvale (1880–1968).  Finn Qvale ble i 1930 gift med Kirsten Prebensen (1883–1957), som var datter av Nicolai Christian Grove Prebensen (1850–1938) fra Risør, som var minister og odelstingspresident (se Prebensen (slekt)).  Fra hennes første ekteskap med Oscar Georg Müller (død 1925) var han stefar til ingeniør Fredrik Heuch Qvale (1917–1992) og tannlege Adam Walther Qvale (1919–1995).


== Utgivelser ==
Finn Qvale (1939). «Ytterst i Øygaarden». Friluftsliv. Fra fjell og skog, fra land og sjø. Blix forlag: 58–79. 
Kartverk: Nordmarken, Finse, Geilo, Bærumsbanen m. fl.
Fra skiskolen i Briançon, Foreningen til ski-idrettens fremmes årbog 1903, s. 51
Skistøvelen, Foreningen til ski-idrettens fremmes årbog 1922


== Verv og utmerkelser ==
Norges Skiforbunds idrettsplakett
Norges Jeger- og Fiskerforbund, styremedlem 1924–1929
Den Norske Turistforening, styremedlem 1925–1929,
Foreningen til Ski-Idrettens Fremme / Skiforeningen,
sekretær 1907–1910,
formann 1925–1937, etterfulgt av Nils Juell Dybwad. Fra 1938 i foreningens råd.
æresmedlem  1937 (de andre æresmedlemmene er per 2013: Fridtjof Nansen, Roald Amundsen, Thomas Fearnley, Einar Bergsland, Jakob Vaage, Kong Olav, Kong Harald og Odd Seim-Haugen)
Oslo og omegns hjelpekorps, formann
Svenska Skidfrämjandet fortjenstmedalje i gull.
St. Olavs Orden ridder 1938
Norges idrettsforbunds idrettsmerke i gull.
Italias kroneorden
Sverdordenen, ridder
Æreslegionen i Frankrike, offiser
Finsk skyddskårs fortjenstkors


== Referanser ==