jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tirumala

Tirumala spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Store, mørkbrune sommerfugler, vingene overstrødd med hvite eller lysblå flekker.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Tirumala Moore, 1880
Tirumala formosa (Godman, 1880)
Tirumala petiverana (Doubleday, [1847])
Tirumala gautama (Moore, 1877)
Tirumala euploeomorpha (Howarth, Kawazoé & Sibatani, 1976)
Tirumala choaspes (Butler, 1866)
Tirumala limniace Cramer, [1775])
Tirumala septentrionis (Butler, 1874)
Tirumala hamata (MacLeay, 1826)
Tirumala ishmoides Moore, 1883
Tirumala alba Chou & Gu, 1994


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Tirumala spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Tirumala i Encyclopedia of Life 
(en) Tirumala i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tirumala hos NCBI 
(en) Kategori:Tirumala – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tirumala – detaljert informasjon på Wikispecies
Brategg-ekspedisjonen

Brategg-ekspedisjonen 1947–48 var en forskningsekspedisjon til stillehavssektoren av Antarktis. Ekspedisjonen ble utrustet av De norske hvalfangstselskapers forbund og Det Norske Geografiske Selskabs havforskningskomité for hovedsakelig å gjennomføre oseanografiske undersøkelser. Ekspedisjonsfartøyet «Brategg» ble ført av den erfarne antarktiskapteinen Nils Larsen, mens zoologen Holger Holgersen var vitenskapelig leder.Det ble gjennomført oseanografiske undersøkelser vestover fra Peter I Øy til 174°31'. Den 13. februar 1948 gjennomførte medlemmer av ekspedisjonen den andre norske landgang på Peter I Øy, der det ble gjennomført geologiske og zoologiske undersøkelser.
Det ble også gjennomført undersøkelser på Deceptionøya i øygruppa Sør-Shetlandsøyene.Den 3. mars 1948 ble «Brategg» holdt igjen av det argentinske marinefartøyet fartøyet «Parker» utenfor Deceptionøya.


== Referanser ==
ʾAdil Safar

ʿĀdil Safar (arabisk: عادل سفر; født 1953 i Dimašq, Syria) er en syrisk politiker og akademiker som fra 3. april 2011 til 6. juni 2012 tjente som landets statsminister, da han etterfulgte Muḥammad Naǧi al-`Uṭri. Den reelle makten i Syria er i hendene på president Baššār al-ʾAsad og hans allierte. Tidligere holdt han stillingen som jordbruksminister fra 2003 til 2011.


== Referanser ==
Who’s Sorry Now?

«Who's Sorry Now?» er en amerikansk populærmusikksang, skrevet av Ted Snyder (melodi) samt Bert Kalmar og Harry Ruby (tekst). Den ble publisert i 1923.«Who's Sorry Now?» var med i Brødrene Marx-filmen En natt i Casablanca (1946), regissert av Archie Mayo og utgitt av United Artists.Sangen har blitt spilt inn på plate av en rekke artister. The Tiny Hill Orchestra spilte den inn i 1945 (Mercury 2041). En annen versjon ble spilt inn av Jerry Gray and his Orchestra (Decca 27862).«Who's Sorry Now?» ble spilt inn av Connie Francis i 1958 og siden da har sangen blitt nært forbundet med henne på grunn av den enorme populariteten til hennes versjon. Den ble hennes gjennombruddshit. Francis' far hadde mast på henne til å spille inn «Who's Sorry Now?» Connie delte ikke farens entusiasme, men da en innspillingssession i januar 1958 (formodentlig hennes siste, ettersom hun ikke hadde vunnet fremgang med hits) ble avsluttet tidlig, brukte hun den tiloversblevne studiotiden til å spille inn «Who's Sorry Now?» som en goodwillgest til faren. Den ble utgitt på singlen MGM Records K12588. Produsent var Harry Meyerson.
Salget i USA lå til slutt på sammenlagt én million enheter.
Ella Fitzgerald inkluderte sangen på sin LP på Verve, Let No Man Write My Epitaph (1960), kun akkompagnert av pianist Paul Smith.
Marie Osmonds tredje studioalbum, utgitt i 1975, hadde en nyinnspilling av «Who's Sorry Now?» som tittelspor. Den ble også utgitt på singlen MGM Recrds M 14786.
En versjon med Lyn Paul ble utgitt på singlen Polydor 2057 514 i september 1974. Produsent var David Mackay.
Leland Palmer, Ann Reinking og Erzsebet Foldi fremførte sangen i spillefilmen Bak kulissene (All That Jazz, 1979)«Who's Sorry Now?» var bonusspor på albumet Your Song (2009) med Harry Connick Jr..
Den var også bonusspor på albumet Tried and True (2010) med Clay Aiken.
Sangen var emne for en rettstvist i den amerikanske høyesterettssaken Mills Music v. Snyder, 469 U.S. 153 (1985).


== Norsk versjon ==
Arve Sigvaldsen har skrevet en norsk tekst. Hans norske tittel er «Hvor er du nå».


=== Innspilling ===
Lillian Askeland. Utgitt på LP-platen Countryfest 6 (Talent TLS 4042) i 1980.


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==
Kenneth Sørli Eriksen

Kenneth Sørli Eriksen (født 10. mai 1992 i Oslo) er en norsk tidligere ishockeymålvakt som spilte for Hasle/Løren, Lørenskog IK. Manglerud Star og Norges U20-herrelandslag i ishockey. Han har også spilt for Vålerenga i 2010/11-sesongen.  Eriksen la opp etter 14/15 sesongen etter å ha spilt for Hasle/Løren.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kenneth Sørli Eriksen – Eliteprospects.com
Nicolai Bryhnisveen

Nicolai Bryhnisveen (født 31. oktober 1991) er en norsk ishockeyspiller. Han spiller fra 2019/20-sesongen back for Stavanger Oilers, og har tidligere spilt for Coventry Blaze, Tingsryds AIF, Timrå IK, Asplöven HC, Lillehammer Ishockeyklubb, Lørenskog IK, Vålerenga Hockey og Furuset Ishockey.


== Klubber ==
2008-2009 Furuset U19
2008-2010	 Vålerenga Ishockey
2010-2013	 Lørenskog IK
2013-2014	 Lillehammer IK
2014-2015	 Asplöven HC i HockeyAllsvenskan
2015-2016	 Timrå IK i HockeyAllsvenskan
2016-2017	Kärpät i Liiga
2016-2017 Tingsryds AIF	HockeyAllsvenskan
2017-2018	HC Dukla Jihlava i Tsjekkia
2018-2019	 Coventry Blaze EIHL
2019-d.d	 Stavanger Oilers


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nicolai Bryhnisveen – Hockeydb.com 
(en) Nicolai Bryhnisveen – Eliteprospects.com
Henrik Lauritz Sørensen

Henrik Lauritz Sørensen (født 5. desember 1842 på Kongsberg, død 5. november 1903) var en norsk botaniker og lærer. Han er særlig kjent for sin Norsk skoleflora, som utkom i 21 utgaver og var i bruk i 100 år.
Sørensen ble student i 1861 og cand. real. i 1868. Han begynte som timelærer ved Christiania Kathedralskole i 1868, og rykket etter hvert opp til adjunkt (1871), overlærer og konrektor (1876). I skolen underviste han i matematikk og naturhistorie. Han skrev flere lærebøker i matematikk, zoologi og botanikk.


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Henrik Lauritz Sørensen i BIBSYS
Pteronymia

Pteronymia er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Ithomiini i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Det er kjent ca. 46 arter som alle lever i den Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika).


== Utseende ==
Små til middelsstore, spinkle sommerfuglen med runde, glassklare vinger som er kantet med brunt. Forvingen har gjerne en brun, kommaformet flekk i midten (diskalflekk).


== Levevis ==
Larvene lever på planter i søtvierfamilien. Som de aller fleste Danainae er disse sommerfuglene giftige, og signaliserer dette med et karakteristisk utseende.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen Ithomiini Doherty, 1891 – 370 arter, Sør- og Mellom-Amerika
Dircennina
Slekten Pteronymia Butler & Druce, 1872 – 46 arter
Pteronymia alcmena (Godman & Savin, 1877)
Pteronymia aletta (Hewitson, 1855)
Pteronymia alida (Hewitson, 1855)
Pteronymia alissa (Hewitson, 1869)
Pteronymia artena (Hewitson, 1855)
Pteronymia calgiria Schaus, 1902
Pteronymia cotytto (Guérin-Méneville, 1844)
Pteronymia dispaena (Hewitson, 1876)
Pteronymia donella (Felder & Felder, 1865)
Pteronymia euritea (Cramer, 1780)
Pteronymia forsteri Baumann, 1985
Pteronymia fulvimargo Butler & Druce, 1872
Pteronymia fumida Schaus, 1913
Pteronymia gertschi Fox, 1945
Pteronymia glauca Haensch, 1903
Pteronymia granica (Hewitson, 1877)
Pteronymia hara (Hewitson, 1877)
Pteronymia latilla (Hewitson, 1855)
Pteronymia laura (Staudinger, 1885)
Pteronymia medellina Haensch, 1905
Pteronymia linzera (Herrich-Schäffer, 1864)
Pteronymia lonera (Butler & Druce, 1872)
Pteronymia nubivaga Fox, 1947
Pteronymia obscuratus (Fabricius, 1793)
Pteronymia olimba Haensch, 1905
Pteronymia oneida (Hewitson, 1855)
Pteronymia ozia (Hewitson, 1870)
Pteronymia parva (Salvin, 1869)
Pteronymia picta (Salvin, 1869)
Pteronymia primula (Bates, 1862)
Pteronymia rufocincta (Salvin, 1869)
Pteronymia sao (Hübner, 1813)
Pteronymia semonis Haensch, 1909
Pteronymia serrata Haensch, 1903
Pteronymia simplex (Salvin, 1869)
Pteronymia sylvo (Geyer, 1832)
Pteronymia tamina Haensch, 1909
Pteronymia teresita (Hewitson, 1863)
Pteronymia ticida (Hewitson, 1869)
Pteronymia tucuna (Bates, 1862)
Pteronymia veia (Hewitson, 1853)
Pteronymia vestilla (Hewitson, 1863)
Pteronymia zerlina (Hewitson, 1856)


== Kilder ==
d'Abrera, B. (1984) Butterflies of South America. Hill House. ISBN 0-9593639-2-0


== Eksterne lenker ==
(en) Pteronymia i Encyclopedia of Life 
(en) Pteronymia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pteronymia hos NCBI 
(en) Kategori:Pteronymia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pteronymia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Ithomiini på Tree of life
Liste over arter og underarter
Knut Brakstad

Knut Brakstad (født 7. august 1956 i Nesset i Romsdal) er en norsk teolog. Han har i mange år vært HM Kongens privatsekretær på Det Kongelige Slott. 
Brakstad er utdannet teolog, og har i tillegg studert i USA, Tyskland og England. To ganger har han vært elev ved Forsvarets Høyskole, og han har studert økonomi og ledelse ved Høyskolen på Lillehammer.  Brakstad startet sin karriere som konsulent i Presse og kulturavdelingen i Det Kongelige Norske Utenriksdepartement, deretter var han prest på Geilo  og han var prosjektleder i Kulturseksjonen i LOOC i forbindelse med Vinter-OL på Lillehammer. Etter dette ble han i 1994 assisterende kabinettsekretær ved Det Kongelige Slott. Han har i sitt arbeid på Slottet blant annet bidratt til å skrive kongens taler.Brakstad ble i 2005 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden «for fortjenstfullt virke i Kongefamiliens tjeneste». I 2014 ble han forfremmet til kommandør og i 2021 til kommandør med stjerne. Han har mottatt Kong Olav Vs 100-årsmedalje og Kongehusets 100-årsmedalje. I 2014 ble han æresdoktor ved St. Olaf College i USA.


== Referanser ==
Kirsten Vinje Gunnerud

Kirsten Birgitte Vinje Gunnerud (født 10. august 1936) er en norsk kulturtjenestekvinne. 
Gunnerud har arbeidet i kulturavdelingen i Aust-Agder fylkeskommune. Hun har vært medlem i ordensrådet i St. Olavs Orden. Gunnerud var gift med billedhuggeren Arne Vinje Gunnerud. Sammen med andre familiemedlemmer donerte hun i 2010 flere av hans verk til Aust-Agder fylkeskommune.I 2005 ble Gunnerud utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.


== Referanser ==
Angrivariere

Angrivariere eller agrivariere var et germansk folkeslag innenfor den ingaevonske folkegruppen. Ifølge Tacitus bodde Ingaevonerne fra kysten av Nordsjøen mellom Rhinen og Elben i nord til Teutoburger Wald ved elven Lippe i sør. Angrivarierne ble senere assimilert av større folkegrupper, trolig de saliske frankere.
Ithomia

Ithomia er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Ithomiini i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Det er kjent 24 arter som alle lever i den Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika).


== Utseende ==
Små, spinkle sommerfugler med gjennomsiktige vinger. Hos disse artene er vingene tydelig iriserende når man ser dem fra siden. Det er også noen arter som har rødlige eller oransje vinger.
På grunn av at denne gruppen er involvert i mye mimikry, og mange av artene i tillegg har stor geografisk variasjon i utseende, er disse sommerfuglene vanskelige å bestemme til art ut fra utseendet.


== Levevis ==
Som de aller fleste Danainae er disse sommerfuglene giftige, og signaliserer dette med et karakteristisk utseende.
Larvene lever på planter i søtvierfamilien, blant andre slektene Solanum og Capsicum.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen Ithomiini Doherty, 1891 – 370 arter, Sør- og Mellom-Amerika
Ithomiina
Slekten Ithomia Hübner, 1816 – 24 arter
Ithomia agnosia Hewitson, [1855]
Ithomia amarilla Haensch, 1903
Ithomia arduinna d'Almeida, 1952
Ithomia avella Hewitson, 1864
Ithomia celemia Hewitson, [1854]
Ithomia cleora Hewitson, 1855
Ithomia diasia Hewitson, 1854
Ithomia drymo Hübner, 1816
Ithomia eleonora Haensch, 1905
Ithomia ellara Hewitson, 1874
Ithomia heraldica Bates, 1866
Ithomia hyala Hewitson, [1856]
Ithomia iphianassa Doubleday, 1947
Ithomia jucunda Godman & Salvin, 1878
Ithomia lagusa Hewitson, [1856]
Ithomia leila Hewitson, 1852
Ithomia lichyi d'Almeida, 1939
Ithomia patilla Hewitson, 1852
Ithomia praeithomia Vitale & Bollino, 2003
Ithomia salapia Hewitson, [1853]
Ithomia terra Hewitson, [1853]
Ithomia xenos (Bates, 1866)


== Kilder ==
d'Abrera, B. (1984) Butterflies of South America. Hill House. ISBN 0-9593639-2-0


== Eksterne lenker ==
(en) Ithomia i Encyclopedia of Life 
(en) Ithomia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ithomia hos NCBI 
(en) Kategori:Ithomia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ithomia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Ithomiini på Tree of life
funet.fi. Liste over arter og underarter
Napeogenes

Napeogenes er en slekt av sommerfugler som hører til gruppen Ithomiini i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Det er kjent 23 arter som alle lever i den Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika).


== Utseende ==
Ganske små, spinkle sommerfugler med tynn kropp og avrundede vinger. De fleste av artene i denne slekten har ikke gjennomsiktige vinger som det er vanlig hos Ithomiini, men er gjerne farget i oransje, gult og svart. Fargene signaliserer at sommerfuglene er giftige.


== Levevis ==
Som de aller fleste Danainae er disse sommerfuglene giftige, og signaliserer dette med et karakteristisk utseende.
Larvene lever på planter i søtvierfamilien.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen Ithomiini Doherty, 1891 – 370 arter, Sør- og Mellom-Amerika
Napeogenina
Slekten Napeogenes Bates, 1862 – 23 arter
Napeogenes achaea (Hewitson, 1862)
Napeogenes apulia (Hewitson, 1858)
Napeogenes cranto Felder & Felder, 1865
Napeogenes duessa (Hewitson, 1859)
Napeogenes flossina Butler, 1873
Napeogenes glycera Godman, 1899
Napeogenes gracilis Haensch, 1905
Napeogenes harbona (Hewitson, 1869)
Napeogenes inachia (Hewitson, 1855)
Napeogenes juanjuiensis Fox & Réal, 1971
Napeogenes larilla (Hewitson, 1877)
Napeogenes larina (Hewitson, 1856)
Napeogenes lycora (Hewitson, 1870)
Napeogenes peridia (Hewitson, 1854)
Napeogenes pharo (Felder & Felder, 1862)
Napeogenes quadrilis Haensch, 1903
Napeogenes rhezia (Geyer, 1834)
Napeogenes sodalis Haensch, 1905
Napeogenes stella (Hewitson, 1855)
Napeogenes sulphurophila Bryk, 1937
Napeogenes sylphis (Guérin-Méneville, 1844)
Napeogenes tolosa (Hewitson, 1855)
Napeogenes verticella (Hewitson, 1874)


== Kilder ==
d'Abrera, B. (1984) Butterflies of South America. Hill House. ISBN 0-9593639-2-0


== Eksterne lenker ==
(en) Napeogenes i Encyclopedia of Life 
(en) Napeogenes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Napeogenes hos NCBI 
(en) Kategori:Napeogenes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Napeogenes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Ithomiini på Tree of life
Gulbarga (distrikt)

Gulbarga (kannada: ಗುಲಬರ್ಗಾ ಜಿಲ್ಲೆ, urdu: گلبرگہ ) er et distrikt i den indiske delstaten Karnataka. Distriktets hovedstad er Gulbarga. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 564 892 innbyggere i distriktet, mot 2 174 742 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 32,46 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 13,73 % i 2011 mot 16,50 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 935 i 2011 mot 930 i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kalaburagi district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bellary (distrikt)

Bellary (kannada: ಬಳ್ಳಾರಿ) er et distrikt i den indiske delstaten Karnataka. Distriktets hovedstad er Bellary. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 532 383 innbyggere i distriktet, mot 2 027 140 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 36,30 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 13,50 % i 2011 mot 15,74 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 954 i 2011 mot 947 i 2001. 


== Byer ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bellary district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bijapur (distrikt i Karnataka)

Bijapur (kannada: ತುಮಕೂರು ಜಿಲ್ಲೆ) er et distrikt i den indiske delstaten Karnataka. Distriktets hovedstad er Bijapur. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 175 102 innbyggere i distriktet, mot 1 806 918 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 23,02 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 13,95 % i 2011 mot 15,87 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 930 i 2011 mot 928 i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bijapur district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Maier Arena Tønsberg

Maier Arena Tønsberg (tidligere navn: Tønsberg stadion og Tønsberg kunstisbane) er et stadion i Tønsberg for hurtigløp på skøyter. Banen var tidligere også brukt til friidrett. Arenaen ble åpnet 27. januar 1924 for hurtigløp på skøyter. Den er hjemmebane for hurtigløpsgruppa til Tønsbergs Turnforening. 
En statue i 1–til–1 størrelse av Tønsbergs Turnforenings olympiske mester Fred Anton Maier står ved stadionets søndre inngang og rett ved den statuen ble det avduket en portal under en offisiell seremoni den 4. mai 2015 med navnet Maier Arena Tønsberg som ble banens nye navn.


== Arrangementer ==


=== Konsertarena ===
Bryan Adams, 12. juli 1999, konserten avholdt i messeamfiet.
Tønsbergmessa – musikkshow


=== Skøyter, hurtigløp ===
Allround-VM på skøyter 1961, kvinner.
Allround-NM på skøyter 1926 for herrer, samtidig ble det også arrangert NM i kunstløp senior herrer, damer og parløp.
Allround-NM på skøyter 1938 for damer.
Allround-NM på skøyter 1949 for herrer, samtidig ble det også arrangert NM i kunstløp senior damer og parløp.
Allround-NM på skøyter 1964 for herrer, samtidig ble det også arrangert NM i kunstløp senior damer.
Allround-NM på skøyter 1972 for herrer.
Allround-NM på skøyter 2012.
Sprint-NM på skøyter 2002.Det er også blitt arrangert flere junior-norgesmesterskap på skøyter her:

Allround junior herrer i 1940, 1969 og et delt arrangement i 1981 (delt med 2. dagen i Larvik).
Enkeltdistanse junior damer og herrer i 1999.Andre stevner

1968 Landskamp på skøyter (hurtigløp) for damer senior mot Sverige, Finland og Sovjetunionen.Norgescup for junior; nr 6 i 1999 og nr 4 i 2000.
Samt mange «Vikingløp» og noen færre «Maierløp» i hurtigløp.


=== Kunstløp NM for junior ===
1938 for damer og herrer junior, 1 dag (2. dag på Frogner stadion, Oslo).
1969 for damer junior.


=== Friidrett ===
NM i tikamp i 1927, 1934 og 1963
NM i femkamp for herrer i 1924
NM i trekamp for kvinner i 1949


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tønsberg stadion – Profil og resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info. . Den gamle banen med naturis (1923/24–mars 1995). Ps. Noen resultater fra kunstis-perioden ligger feilplassert her.
(en) Tønsberg kunstisbane – Profil og resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info. . Den nye banen med kunstis (desember 1996–april 2015)
«Tønsberg Stadion» (engelsk). Skateresults.com. Arkivert fra originalen 6. januar 2009. Besøkt 16. desember 2011. 
«Tønsberg Tk – Tønsberg Kunstis» (engelsk). Skatebase.com. Arkivert fra originalen 18. januar 2004. Besøkt 3. juni 2018. 
«Tønsberg Ts – Tønsberg Stadion» (engelsk). Skatebase.com. Arkivert fra originalen 18. januar 2004. Besøkt 3. juni 2018. 
Informasjon om åpningstider og regler ved bruk på tonsbergsturn.no
Banerekorder på skøyter før og etter kunstis på tonsbergsturn.no
Profil med bilder på www.stadionsiden.com
(nl) Profil på Effesport.nl
Dakshina Kannada (distrikt)

Dakshina Kannada (kannada: ದಕ್ಷಿಣ ಕನ್ನಡ) er et distrikt i den indiske delstaten Karnataka. Distriktets hovedstad er Mangalore. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 083 625 innbyggere i distriktet, mot 1 897 730 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 47,60 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 10,09 % i 2011 mot 12,45 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 946 i 2011 mot 952 i 2001. 


== Byer ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dakshina Kannada district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons