jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Juno Temple

Juno Violet Temple (født 21. juli 1989 i London) er en engelsk skuespillerinne.
Juno Temple har spilt i filmer som Om forlatelse (2007), The Other Boleyn Girl (2008), Wild Child (2008), The Three Musketeers (2011), Killer Joe (2011) og The Dark Knight Rises (2012). Hun var nære ved å få rollen som Lulla Lunekjær i Harry Potter og Føniksordenen (2007), men tapte for Evanna Lynch.
Hun har fått en rolle i den kommende storfilmen Sin City: A Dame to Kill For, som kommer på høsten i 2013.


== Filmografi ==


== Eksterne lenker ==
(en) Juno Temple på Internet Movie Database 
(sv) Juno Temple i Svensk Filmdatabas 
(da) Juno Temple på Filmdatabasen 
(da) Juno Temple på Scope 
(fr) Juno Temple på Allociné 
(en) Juno Temple på AllMovie 
(en) Juno Temple hos Rotten Tomatoes 
(en) Juno Temple hos The Movie Database
HBOS

HBOS plc er et britisk bank- og forsikringsselskap som eies av Lloyds Banking Group. HBOS er holdingselskap for Bank of Scotland, HBOS Australia og HBOS Insurance & Investment Group.
HBOS ble dannet i 2001 i forbindelse med fusjonen mellom Bank of Scotland og Halifax.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) HBOS – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Claus Hansen Gaas

Claus Hansen Gaas også kjent som Claus Hanssøn Gaas, Claus Gantzius, Claus Gantz og Claus Gantzio (født omkring 1625, død februar 1694) var en norsk prest. Faren Hans Clausen Gaas (1599–1616) var sogneprest i Borgund, han var ifølge Lampe tredje generasjon Gaas i Borgund. I Borgund kirke henger en minnetavle over Hans Gaas. Broren Knud var sogneprest i Kinn. Han var gift med prestedatteren Lisbeth Brandal. Gaas var sogneprest i Ulstein fra 1660.


== En Klage-Dicht ==
Gaas skrev En Klage-Dicht (1681) på 30 vers om de mange snøskredene som på en natt tok opp mot 140 liv på Nordvestlandet. Ulykkene skjedde 6. februar 1679 etter den tids kalender, men 16. februar den gregorianske kalender som brukes nå. Hele tittelbladet på klagediktet:

«Nordalens» viser til den tids Norddal prestegjeld som omfattet Norddal kommune og Sunnylven med Geiranger i Stranda kommune. «Jørnefiorens» gjelder Hjørundfjorden i dagens Ørsta kommune.


== Referanser ==
Barnehjemmet Småbarnsstuen

Barnehjemmet Småbarnsstuen ble opprinnelig opprettet som feriekoloni for barn under skolepliktig alder i Bergen i 1929, men ble senere et regulært barnehjem.  Fana kommune overtok eierskapet i 1967, og etter kommunesammenslutningen i 1972 gikk det over til Bergen kommune. I 1981 overtok Hordaland fylkeskommune ansvaret for driften. I dag drives det videre under navnet Skjoldveien barnehjem, med adresse Skjoldveien 55 på Nesttun.


== Historie ==
Barnehjemmet Småbarnsstuen ble opprettet i Bergen i 1929, og var opprinnelig dannet som en privat forening kalt Småbarnsstuen, eller Småbarns sommerstue. Den første feriekolonien foreningen startet lå i Mathopen, og hadde plass til tyve barn. I 1939 fikk Småbarnsstuen leie en del av Lønningen gård til feriekolonivirksomhet. Huset var en enkelt bygget brakke, lite egnet til helårsdrift, men likevel gikk de over til å drive helårsdrift for et mindre antall barn. Samtidig fortsatte virksomheten å ta imot såkalte «sommerbarn» om somrene fram til 1964. 
Utbyggingen av Bergen lufthavn førte til at eiendommen på Lønningen ble ekspropriert, og institusjonen flyttet midlertidig til naboeiendommen Myrbø, og senere til Askviknes. I 1957 ble eiendommen Fagerskjold (gnr/bnr 40/32) på Skjold kjøpt inn for å drive barnehjemmet videre. Her fantes en villa i mur, oppført i mellomkrigstiden, og en stor hage som var velegnet til utendørs lek. 
Etter 1964 ble ordningen med «sommerbarn» avviklet, og Barnehjemmet Småbarnsstuen ble et ordinært barnehjem. Formålsparagrafen fra 1967 fastslo at «Småbarnstuen er et vanlig barnehjem som opptar inntil 12 barn i alder 2–7 år. Formålet er å skape et godt hjem for barn som for kortere eller lengre tid ikke kan bo hos sine foreldre.» Men både antall barn og barnas alder varierte etter som tiden gikk.


== Arkivet ==
Arkivet etter Skjoldveien barnehjem skal være oppbevart ved Hordaland fylkesarkiv. Også ved Bergen Byarkiv finnes deler av barnehjemmets arkiv oppbevart. Barnevernet i Bergen sendte barn til denne institusjonen, og opplysninger om vedtak om plassering av barn kan finnes i arkiver etter barnevernsnemnder og sosialkontorer. I de kommunale arkivene finnes også opplysninger om bygningsforhold, drift og tilsyn.


== Eksterne lenker ==
Barnehjemmet Småbarnstuen - oppslagsverket oVe, artikkel av  Mona Nielsen, Bergen Byarkiv.
Lønningen barnehjem - oppslagsverket oVe, artikkel av  Mona Nielsen, Bergen Byarkiv.


== Kilder ==
Granskingsutvalgets rapport om barnehjem i Bergen
Adam Price

Adam Price (født 7. mai 1967 i København i Danmark) er en dansk manusforfatter, dramatiker, matanmelder og restauranteier. 


== Bakgrunn ==
Price er sønn av skuespillerparet Birgitte Price og John Price, og lillebror til musikeren James Price. Han studerte jus ved Københavns Universitet i perioden 1986–1990.
Han har vært manusforfatter for flere satire- og dramaserier på dansk fjernsyn. I årene 2001–2005 var han redaktør i TV 2 Drama. Han har sammen med sin bror skrevet tekster og numre til en rekke danske sommerrevyer. I 1988 skrev de sangen «Tid til lidt kærlighed», som endte på andreplass i Dansk Melodi Grand Prix samme år. Brødrene har også skrevet seks musikaler sammen.
Price har vært matanmelder i Politiken siden 1992, og han er medlem av Det Danske Gastronomiske Akademi. Interessen for matlaging deler han også med broren, og de to var i 2008 og 2009 aktuelle med serien Spise med Price på DR2. Han står bak den suksessrike dramaserien Borgen, som hadde premiere på DR1 i 2010. Den fjerde sesongen kom ut i 2022. 
I 2011 åpnet de to brødrene restauranten Brdr. Price i København. Siden har de åpnet flere restauranter rundt om i Danmark.


== Forfatterskap (film og fjernsyn) ==
1990–1992: Den gode, den onde og den virk'li sjove (satireserie), DR
1997–1999: Taxa (TV-serie), DR1
2002–2003: Nikolaj og Julie (DR1) – idéskaper
2006–2008: Anna Pihl (TV-serie), TV 2
2010–2013: Borgen (TV-serie), DR1 – hovedforfatter
2017–2018: Herrens veier, DR
2020: Ragnarok (TV.serie), Netflix
2022: Borgen (TV-serie), DR1 og Netflix – hovedforfatter


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kühlmann, Lone: Nålen i armen – slægten og brødrene Price. Wilhelm Hansen, 2007. ISBN 978-87-598-1422-2


== Eksterne lenker ==
(en) Adam Price (screenwriter) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Adam Price på Internet Movie Database 
(sv) Adam Price i Svensk Filmdatabas 
(da) Adam Price på Filmdatabasen 
(da) Adam Price på danskefilm.dk 
(da) Adam Price på Scope 
(en) Adam Price på AllMovie 
(en) Adam Price hos The Movie Database 
(da) Adam Price hos danskefilmstemmer.dk
James Price

James Price (født 20. november 1959 i København) er en dansk komponist og kapellmester.
Han er sønn av skuespillerparet Birgitte Price (1934–1997) og John Price (1913–1996), og storebror til manuskriptforfatteren Adam Price (født 1967).
James Price er utdannet i komposisjon ved Det Kongelige Danske Musikkonservatorium, hvor han studerte i perioden 1979–1984. Da han var 20 år gammel begynte han som kapellmester, komponist og arrangør. Hanhar skrevet musikk til en rekke revyer, gjerne i samarbeid med sin bror. I 1983 og 1996 ble han utnevnt til «Årets revykomponist». Også til film og fjernsyn har han komponert musikk, for eksempel To som elsker hinanden, Flemming og Berit og Madsen & co.
Han er meget interessert i gastronomi, og er medlem av Det Danske Gastronomiske Akademi. Interessen deles av broren, og de to har i 2008, 2009, 2010 og 2011 vært aktuelle med serien Spise med Price på DR2 og DR1 og i 2012 i serien Price inviterer på DR1, hvor han selv opptrer sammen med en invitert og kjent gjest.
I 2011 åpnet de to brødre restauranten Brdr. Price i København.


== TV ==
Spise med Price – medprogramleder: Adam Price
Price og Blomsterberg – medprogramleder: Mette Blomsterberg
Price inviterer – medprogramleder: Adam Price; diverse gjester


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kühlmann, Lone: Nålen i armen – slægten og brødrene Price. Wilhelm Hansen, 2007. ISBN 978-87-598-1422-2


== Eksterne lenker ==
(en) James Price – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) James Price på Internet Movie Database 
(da) James Price på Filmdatabasen 
(da) James Price på danskefilm.dk 
(da) James Price på danskfilmogtv.dk 
(en) James Price hos The Movie Database
Det Danske Gastronomiske Akademi

Det Danske Gastronomiske Akademi ble stiftet i 1964 på initiativ av Mogens Brandt, støttet av Mogens Lind, Christian Elling, Jens Kruuse, Ejler Jørgensen, John Price med flere.
Akademiet søker uavhengig av kommersielle interesser å fremme mat- og måltidskulturen i Danmark. Kvalitetsbegrepet tolkes bredt. Det omfatter smak, utseende, næringsverdi, ufarlighet, formålstjenlighet samt prisrimelighet. Akademiet støtter og oppmuntrer initiativer til forbedring og fornyelse av tilbudet av varer og tjenesteytelser av høy kvalitet, blant annet ved å utdele hedersdiplomer. Endelig bidrar akademiet til utgivelse av relevant litteratur.
Medlemmer var for eksempel Poul Henningsen, Paul Hammerich, Hans-Jørgen Nielsen, Leif Blædel, Grete Grumme og Lilian Kaufmann. 
Nåværende president er mathistoriker og arkeolog Bi Skaarup.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Munker (bakverk)

Munker er et bakverk som stekes i munkepanne/munkejern. På dansk heter de æbleskiver. Munker kan lages med både gjær, natron, bakepulver og/eller egg som hevingsmiddel.


== Norske munker ==
Skriftlige kilder fra Norge beskriver at munker var kjent i Arendal allerede i begynnelsen av 1900-tallet.


== Danske Æbleskiver ==
Æbleskiver er en dansk delikatesse hovedsakelig bestående av pannekakedeig som stekes i en munkepanne. Æbleskiver serveres varme, gjerne med melis og syltetøy og eventuelt et glass gløgg. Da fremstillingen av æbleskiver med munkepanne tar relativt lang tid, er det blitt populært å kjøpe dypfrosne æbleskiver til oppvarming i ovnen. På tross av navnet inneholder æbleskiver i dag typisk ikke epler.
Omkring år 1700 betegnet æbleskiver tynne stykker epler vendt i mel og egg og deretter stekt i smør på en panne. Denne gamle utgave av æbleskiver er ikke utbredt i dag, men kjennes stadig på Als som stegte æbleskiver.Den moderne form for æbleskiver stekt i munkepanne omtales i Peters Jul (1866), hvor det også er en tegning av Pietro Krohn (forfatterens bror) av æbleskiver som tas ut av en munkepanne. Også H.C. Andersen har beskrevet «eplefylte æbleskiver» i eventyret Krøblingen (1872), hvor han beretter om en julefest på en herregård. Av tilføyelsen eplefyldte ses det at det åpenbart i 1872 ikke var en selvfølge at æbleskiver inneholdt epler. I Frk. Jensens kokebok fra 1901 står det: «Når æbleskiverne er bagte på den ene side, kan der, forinden de vendes, lægges enten lidt æblegrød, et stykke kogt æble eller rabarberkompot i hver.» Muligvis skyldes den nåtidige bruk av ordet «æbleskive» om bakverket uten epler at det ved innførelsen av steketakken fortsatt ble fylt eplemos i. Ordet er bibeholdt selv om det ikke lenger er alminnelig å tilsette noen form for epler.
I Sønderjylland og på Ærø er det fortsatt vanlig å fylle sviskemos i æbleskiverne. Denne tradisjonelle æbleskive er således i familie med Berlinere, også kjent som Berliner Pfannkuchen.


== Variasjoner ==
I Sverige finnes bakverket munkar, men der er et smultring-formet bakverk. Utover navnet er der ikke umiddelbart noen sammenheng med den norske varianten.De danske æbleskiver har også i Nederland et sidestykke, nemlig poffertjes, som avviker fra den danske utgaven ved at de er flatere og litt mindre. I det sydslesvigske Nordfrisland kalles æbleskiver futjes. I resten av Tyskland kalles æbleskiver også for Pförtchen eller Förtchen.


== Referanser ==
Rollo May

Rollo May (født 21. april 1909 i Ada, død 22. oktober 1994) var en amerikansk humanistisk psykolog. Han forfattet den berømte Love and Will, publisert i 1969. May forbindes ofte med humanistisk psykologi. Sammen med Victor Frankl var han en forkjemper for eksistensiell psykoterapi. May var en nær venn av Paul Tillich og sterkt påvirket av ham.May studerte under Alfred Adler, som påvirket han sterkt. Han mottok i 1949 sin ph.d. fra Columbia University.
Sine senere leveår tilbrakte May i Tiburon nært San Francisco, hvor han også døde.


== Bibliografi ==
The Meaning of Anxiety (1950), W W Norton 1996 revised edition: ISBN 0-393-31456-1
Man's Search for Himself (1953), Delta 1973 reprint: ISBN 0-385-28617-1
Existence (1956), Jason Aronson 1994 reprint: ISBN 1-56821-271-2
The Art of Counseling (1965), Gardner Press 1989 rev. edition: ISBN 0-89876-156-5
Psychology and the Human Dilemma (1967), W W Norton 1996 reprint: ISBN 0-393-31455-3
Love and Will (1969), W W Norton ISBN 0-393-01080-5, Delta 1989 reprint: ISBN 0-385-28590-6
Power and Innocence: A Search for the Sources of Violence (1972), W W Norton 1998 reprint ISBN 0-393-31703-X
Paulus. A personal portrait of Paul Tillich (1973), Harper & Row ISBN 0-00-211689-8
The Courage to Create (1975), W W Norton 1994 reprint: ISBN 0-393-31106-6
Freedom and Destiny (1981), W W Norton 1999 edition: ISBN 0-393-31842-7
The Discovery of Being: Writings in Existential Psychology (1983), W W Norton 1994 reprint: ISBN 0-393-31240-2
My Quest for Beauty (1985), Saybrook Publishing ISBN 0-933071-01-9
The Cry for Myth (1991), Delta 1992 reprint: ISBN 0-385-30685-7
The Psychology of Existence (1995) (with Kirk Schneider), McGraw-Hill ISBN 0-07-041017-8
Personality: Classic Theories and Modern Research. Friedman, Howard S., and Miriam W. Schustack. Boston: Pearson Allyn & Bacon, 2012. Print. ISBN 9780205050178


== Se også ==
Abraham Maslow
Carl Rogers


== Referanser ==
Det Danske Kulturinstitut

Det Danske Kulturinstitut er en selveiende institusjon som mottar en årlig bevilgning gjennom finansloven. Institusjonens historie går tilbake til 1940, da Folmer Wisti opprettet Det Danske Selskab med det formål å arbeide for mellomfolkelig forståelse gjennom opplysning om Danmark og utveksling av kultur, ideer og erfaringer mellom Danmark og andre land. I 1989 endret Det Danske Selskab navn til Det Danske Kulturinstitut.
De første avdelinger i utlandet ble opprettet i 1947. I dag har instituttet hovedkontor i København og avdelinger i Benelux, Latvia, Polen, Russland, Kina og Brasil.
Det Danske Kulturinstituts aktiviteter omfatter:

Konserter med danske solister og ensembler i utlandet
Utstillinger med danske kunstnere og opplysende utstillinger med samfunnsrelaterte emner, for eksempel dansk arkitektur, skole og utdannelse og sosiale forhold
Teater, film og dans
Konferanser og seminarer om kulturelle eller samfunnsfaglige emner – både i utlandet og i Danmark
Studiereiser til og fra Danmark innenfor emner som sosial- og helse-, utdannelses- og kulturpolitikk. Studiereisene henvender seg fortrinnsvis til faglige organisasjoner, statlige, regionale og kommunale myndigheter og foreninger
Utvekslings- og etterutdannelsestilbud til ansatte innenfor skole-, kultur- og sosial- og helseområdet, hvor deltagerne får innblikk i hverandres profesjonelle og kulturelle hverdag
Danskkurs – de fleste i utlandet


== Litteratur ==
Historisk fremstilling av DKIs historie av dr.phil. Niels Finn Christiansen (supplert av billedfortellinger ved cand.mag. Kenn Schoop), Grænseløs kulturudveksling - Det Danske Kulturinstitut i 70 år (2009)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Marie Krarup

Marie Krarup Soelberg (født 6. desember 1965 i Seem ved Ribe) er en dansk politiker (DF). Hun er siden 2011 valgt til Folketinget fra Sydjyllands storkrets. Hun er datter av Søren Krarup, tidligere folketingsmedlem og sogneprest i Seem. 
Etter katedralskolen i Ribe studerte hun teologi i ett år ved Aarhus Universitet, men gikk over til en militær utdannelse med russiskkurs ved Svanemøllens Kaserne og fungerte som reserveoffiser i ti år. Hun er cand.mag. i østeuropeisk samfunnskunnskap fra Københavns Universitet og Aarhus Universitet fra 1996, og har siden tatt handelsfag, religionsvitenskap og pedagogikk. Krarup var fullmektig i Forsvarets internasjonale avdeling 1997–1998, assisterende forsvarsattaché og major ved Danmarks ambassade i Moskva 1998–2001, markedsanalytiker hos tobakksfabrikanten House of Prince 2001–2002, analytiker og Øst-Europa-ekspert i Eksportkredittfonden 2003–2005 og lektor ved Frederiksborg Gymnasium i Hillerød 2007–2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisiell blogg 
Marie Krarup på Twitter 
(en) Marie Krarup hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(da) Marie Krarup hos Folketinget 
«Marie Krarup (DF)» (dansk). Folketinget. Besøkt 24. september 2019.
Gluggarnir

Gluggarnir (610 moh.) er et fjell beliggende på Suðuroy, Færøyenes sydligste ø.
Fjellet er det høyeste på hele Suðuroy, men er kun Færøyenes 106. høyeste fjell totalt sett. Gluggarnir ligger nord av bygden Fámjin og innsjøen Kirkjuvatn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gluggarnir – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Selveiende institusjon

En selveiende institusjon er en organisasjon som er selvstendigt virkende, uten at noen kan råde over den. En selveiende institusjon er en juridisk person som kan ha rettigheter og plikter.
Det finnes en rekke forskjellige former for selveiende institusjoner, herunder:

stiftelser
utdannelsesinstitusjoner
barnehaver
pleiehjem
institusjoner med tilbud til utsatte grupper (omsorgshjem, krisesentra, væresteder m.v.)
sparekasser
pensjonskasser
hypotekbankerInnenfor det offentlige har man også en rekke selveiende institusjoner. Det dreier seg blant annet om institusjoner som utdeler offentlige midler til øremerkede formål, for eksempel Statens Kunstfond.
Dertil finnes en særlig form, som skiller seg ut, nemlig selveiende institusjoner innenfor den statlige forvaltning. Disse er i motsetning til private («ekte») selveiende institusjoner ikke sikret mot inngrep fra statens side, herunder at deres formue ikke er beskyttet av Danmarks grunnlov § 73 om eiendomsrettens ukrenkelighet. De private selveiende institusjoner er beskyttet av ejendomsretten i grunnlovens § 73. Selveiende institusjoner kan også være et fond. Tross selveiekonstruksjonen er institusjonene underlagt omfattende offentlig tilsyn. I juridisk forstand er selveiende institusjoner ikke en del av den offentlige forvaltning, men er dog stadig underlagt forvaltningsloven og offentlighedsloven.
Statens Kunstfond

Statens Kunstfond, vedtatt som Lov nr. 170 av 27. mai 1964, har til formål å fremme dansk skapende kunst.
Fondet kan yte støtte til alle former for kunstnerisk skapende virksomhet og er Danmarks første organ med armlengdeprinsippet. Opphavsmannen til Statens Kunstfond er Danmark første kulturminister, Julius Bomholt. Vedtaket førte til en protestaksjon iverksatt av Peter Rindal. Motstand mot selve støtten til moderne kunst kalles etter ham for rindalisme.
Statens Kunstfonds midler anvendes blant annet til treårige stipendier, arbeids- og reiselegater og komponisthonorarer, til innkjøp av kunstverker og til utførelse av kunstverker i det offentlige rom (billedkunstneriske utsmykningsoppgaver). Fondet kan også premiere kunstneriske verker. Midlene administreres selvstendig av åtte kunstkyndige tremannsutvalg:


== Kunstkyndige utvalg ==
Arkitekturutvalget
Det billedkunstneriske innkjøps- og legatutvalg
Film- og scenekunstutvalget
Kunsthåndverk- og designutvalget
Litteraturutvalget
Tonekunstutvalget for klassisk musikk
Tonekunstutvalget for rytmisk musikk
Utvalget for kunst i det offentlige rom


== Kriterier for tildeling av støtte ==
Det er kvaliteten av den kunstneriske produksjon og det kunstneriske talent som er det avgjørende kriterium for tildeling av støtte fra Statens Kunstfond. Statens Kunstfond står også for livsvarige ydelser til kunstnere. Tildeling av livsvarig kunstnerydelse foretas av Kulturministeriet etter innstilling fra Statens Kunstfonds representantskap og etter foreleggelse for Folketingets finanskomité.


== Sekretariat ==
Sekretariatsfunksjonene for Statens Kunstfonds åtte kunstkyndige tremannsutvalg, for fondets styre og representantskap ivaretas fra 1. januar 2012 av Kulturstyrelsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Statens Kunstfond – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Statens Kunstfonds hædersydelse

Statens Kunstfonds hædersydelse, før 1. januar 2014 Livsvarig kunstnerydelse, er en dansk støtteordning for kunstnere.Den tildeles etter Statens Kunstfonds innstilling til kunstnere som har «plassert seg avgjørende som kunstner», vurdert ut fra kvaliteten i den kunstneriske produksjon.
Også før opprettelsen av Statens Kunstfond i 1964 finnes det eksempler på at kunstnere som fikk støtte gjennom finansloven, men eksemplene er sporadiske.
Tildeling av livsvarig kunstnerydelse foretas av Kulturministeriet etter innstilling fra Statens Kunstfonds representantskap og etter å ha vært forelagt Folketingets finanskomité.
Støtten er inntektsregulert slik at dersom kunstneren tjener mindre enn 180 000 kroner, får vedkommende den maksimale ytelsen på 140 000 kroner, mens minimumsytelsen ved en inntekt på over 350 000 er 15 000 kroner.I 2008 mottok 275 kunstnere livsvarige kunstnerytelser. Ytelsene var fordelt mellom bildende kunstnere, forfattere med skjønnlitterær produksjon, forfattere med alment kulturelt forfatterskap, oversettere, klassiske og rytmiske komponister, kunsthåndverkere og kunstneriske formgivere, arkitekter samt skapende kunstnere innenfor film- og scenekunst.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om hædersydelser – Statens Kunstfond (besøkt 25. september 2014)
Folketingets finanskomité

Folketingets finanskomité (Folketingets Finansudvalg) er en av de eldste av de stående komiteene i Folketinget. Finanskomiteen fungerer som «kontrollant» overfor ministrene og deres forbruk av offentlige midler. Komiteen har hatt sitt eget sekretariat siden 1918. Komiteen har 17 medlemmer.
Ifølge Folketingets forretningsorden behandler Finanskomiteen:

finanslovforslag
konkrete bevilgningssøknader
tilleggsbevilgningslovforslag
statslån
statsrevisorenes betenkning over statsregnskapetFinanskomiteen kan i motsetning til andre folketingskomiteer på sitt område selv gi lover på vegne av hele Folketinget. Hvis Finanskomiteen har godkjent en bevilgningssøknad, er en minister stilt som om det var vedtatt en lov med søknadens innhold.
Videre er det fastsatt i en lang rekke lover at Finanskomiteen skal godkjenne avtaler, konsesjoner, garantier m.m. Finanskomiteen diskuterer også de store linjer i den økonomiske politikk. Komiteen mottar regjeringens forslag til finanslov aftenen før offentliggjørelsen.
Flertallet i Folketinget besetter alltid ni av plassene i Finanskomiteen, mens opposisjonen har åtte plasser. Som den eneste komiteen i Folketinget har medlemmene ikke stedfortredere.


== Eksterne lenker ==
Folketinget.dk (maj 2006)
Det grønlandske Finansudvalg oktober 2009.