jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Olve Grotle

Olve Grotle (født 17. februar 1964 i Bremanger) er en norsk jurist og politiker (H). Ved stortingsvalget 2021 ble han valgt inn på Stortinget for Sogn og Fjordane.


== Biografi ==
Grotle har juridisk embedseksamen med kommunalrett som spesialfag fra Universitetet i Bergen fra 1989 og advokatbevilling fra 1992. Grotle var advokatfullmektig hos høyesterettsadvokat Stig B. Harris fra 1990 til 1993 og dommerfullmektig ved Sunnfjord sorenskriverembete fra 1993 til 1994. I 1995 kom han tilbake til Advokatfirmaet Harris, hvor han var leder for Førde-kontoret og partner fra 1997 til 2003. Fra 2003 til 2011 var han privatpraktiserende advokat i kontorfellesskapet Sunnfjordadvokatane. Han har også forelest i juridiske fag ved Folkeuniversitetet og Handelshøyskolen BI.Grotle var medlem av Førde bystyre fra 2003. Han ble ordfører i 2011.  Fra 2020 ble han ordfører i nye Sunnfjord kommune. Han er dessuten styremedlem i Sogn og Fjordane Teater LL og Firda Billag AS.Grotle ble i 2021 valgt inn på Stortinget fra Sogn og Fjordane valgdistrikt for perioden 2021 til 2025 for partiet Høyre. Han fikk plass i Stortingets næringskomité.


== Referanser ==
Baryancistrus demantoides

Baryancistrus demantoides er en art i gruppen Baryancistrus.
Det er en bunnlevende ferskvannsfisk som blir opptil 20 cm lang i fangenskap.
Den lever rundt granittsteiner i strømmende vann, i øvre del av elven Orinoco i Venezuela.Den har en grønnbrun grunnfarge med gule prikker på hodet og fremre del av kroppen.
Et kjennetegn som skiller den fra de fleste andre fiskene i Ancistrini, er at ryggfinnen og fettfinnen er forbundet via en forlengelse av ryggfinnen. Denne egenskapen deler den bare med Baryancistrus niveatus, Parancistrus og Spectracanthicus.Baryancistrus demantoides er en av to arter som beskrives med L-nummer 200, den andre er Hemiancistrus subviridis som også utseendemessig ligner på Baryancistrus demantoides.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Baryancistrus demantoides – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Baryancistrus demantoides i Encyclopedia of Life 
(en) Baryancistrus demantoides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Baryancistrus demantoides hos FishBase 
(en) Baryancistrus demantoides hos NCBI 
(en) Kategori:Baryancistrus demantoides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Vitenskapsåret 1876

Vitenskapsåret 1876 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1876.


== Hendelser ==
Falklandsulven blir utryddet.
1. januar - Det britisk patentkontoret (Patent Office, 1852) utvider med to avdelninger for henholdsvis varemerke (Trade Marks Registry) og mønsterbeskyttelse (Designs Registry). Den sistnevnte ble grunnlagt i 1839, men overføres nå til patentkontoret. Varemerkeloven ble vedtatt av det britiske parlamentet den 13. august 1875. Innkomne søknader ble publisert i Trade Marks Journal (første nummer kom 3. mai 1876). Det første virksomhetsåret kommer det inn 3 698 søknader for 10 384 ulike varemerker og det blir gitt beskyttelse for 9 176 dekorative og 141 nyttige mønster.
14. februar – Alexander Graham Bell leverer patentsøknaden på telefonen.
Nicolaus Otto finner opp ottomotoren.
Lars Magnus Ericsson starter sitt verksted – grunnlaget for Ericsson – på Drottninggatan i Stockholm.
Patrick Manson begynner å studere filarios-infeksjoner hos mennesker.
Ifølge Kongelig Kommerskollegium har Sveriges 487 aktive jernmalmsgruver dette året utvunnet 788 000 tonn malm, som ved 206 masovner omvandles til 352 000 tonn støpejern. Ved 327 smijernverk, 31 stålverk og 64 støperier videreforedledes dette til 212 000 tonn smijern, 107 000 tonn smeltestykker (hvorav en del gikk tilbake till smijern), 24 000 tonn stål (hvorav 21 000 tonn bessemer-stål) og 17 700 tonn støpgods. Ved 221 industrier tilvirkes varer av jern og stål. Sverige eksporterte 98 000 tonn smijern, 24 600 tonn båndjern, 13 500 tonn smeltestykker, 26 500 tonn råjern og 5 300 tonn stål, 11 000 tonn plater, 9 000 tonn spiker, 1 900 tonn redskaper, 1 200  tonn jernbaneskinner og 15 700 tonn med andre jernvarer. Dessuten ble 35 000 tonn zinkmalm brudt 25 gruver og 28 000 tonn koppermalm ved 28 gruver. Totalt 28 621 arbeidere var sysselsatt innen bergverksnæringen, derav 5 847 ved jerngruver og 18 287 ved jernverk. 32 arbeidsulykker ble rapport, derav 19 dødsfall. Ved gruvene benyttes 132 dampmaskiner, 13 ved masovner, 40 ved smijernsverk og 10 ved andre verk.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Claude Bernard, fransk fysiolog.
Rumfordmedaljen: Pierre Jules César Janssen, fransk astrofysiker.
Wollastonmedaljen: Thomas Henry Huxley, britisk biolog.


== Fødsler ==
13. januar - Erhard Schmidt, tysk matematiker (død 1959)
8. november - Louis Bernacchi, belgiskfødt australsk fysiker og astronom (død 1942)
9. november - Hideyo Noguchi, japansk bakteriolog (død 1928)
10. desember - Sven Wingquist, svensk ingeniør og oppfinner, grunnlegger av Svenska Kullagerfabriken (død 1953)
20. desember - Walter Sydney Adams, astronom fra USA (død 1956)
Embrik Strand, norsk entomolog (død 1947)


== Dødsfall ==
26. november - Karl Ernst von Baer, estisk-tysk biolog (født 1792)
Carl Heinrich Hopffer, tysk entomolog (født 1810)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1874

Vitenskapsåret 1874 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1874.


== Hendelser ==
9. desember – Venuspassasjen observeres i Muddapur, India. Den astronomiske ekspedisjonen ledes av Pietro Tacchini.
Per Teodor Cleve oppdager at didymium består av to grunnstoff, neodym og praseodym.
Vladimir Betz beskriver de store pyramidecellene som seinere får betegnelsen Betzceller.
Piggtråden finnes opp av Joseph Glidden.


=== Matematikk ===
Ukjent dato – Georg Cantor publiserer "Über eine Eigenschaft des Inbegriffes aller reellen algebraischen Zahlen" i Crelle's Journal, noe som regner som opphavet til mengdelæren.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Louis Pasteur, fransk kjemiker og mikrobiolog.
Rumfordmedaljen: Joseph Norman Lockyer, britisk astronom.
Wollastonmedaljen: Oswald Heer, sveitsisk geolog og naturforsker.


== Fødsler ==
5. januar – Joseph Erlanger, amerikansk fysiolog, nobelprisvinner (91, død 1965)
21. januar – René-Louis Baire, fransk matematiker (død 1932)
2. februar – Ernest Shackleton, britisk polarforsker (død 1922)
25. april – Guglielmo Marconi, italiensk fysiker og oppfinner (død 1937)
27. november – Chaim Weizmann, russisk-israelsk kjemiker, Israels første president (død 1952)


== Dødsfall ==
14. mars – Johann Heinrich von Mädler, tysk astronom (født 1794)
24. januar – Johann Philipp Reis, tysk fysiker og oppfinner (født 1834)
17. februar – Adolphe Quételet, belgisk matematiker, statistiker og astronom (født 1796)
28. mars – Peter Andreas Hansen, dansk astronom (født 1795)
13. mai – Peter Vogelius Deinboll, danskfødt entomolog, prest og stortingsrepresentant (født 1783)
23. desember – Johan Wilhelm Zetterstedt, svensk naturforsker (født 1785)


== Referanser ==
Hemiancistrus subviridis

Hemiancistrus subviridis er en art i gruppen Hemiancistrus.
Det er en bunnlevende ferskvannsfisk som lever rundt granittsteiner i strømmende vann i Orinoco og Casiquiare i Venezuela. Den blir opptil 15 cm lang.Den har en grønnbrun grunnfarge med gule prikker på hodet og fremre del av kroppen.
Den er en av to arter som blir beskrevet med L-nummer 200. Den andre er Baryancistrus demantoides som også utseendemessig ligner på Hemiancistrus subviridis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hemiancistrus subviridis – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Hemiancistrus subviridis i Encyclopedia of Life 
(en) Hemiancistrus subviridis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hemiancistrus subviridis hos FishBase 
(en) Hemiancistrus subviridis hos NCBI
L-nummer

L-nummer er et utbredt system for å navnngi arter av tropiske harniskmaller (Loricariidae) basert på fotografier publisert av det tyske akvariemagasinet DATZ (Die Aquarien und Terrarienzeitschrift).
Et L-nummer er ikke et offisielt vitenskapelig navn, men gjør det mulig å identifisere diverse harniskmaller med et felles navn før fisken har blitt vitenskapelig beskrevet. Når en harniskmalle får et offisielt vitenskapelig navn, ble L-nummeret opprinnelig resirkulert og brukt om en annen gruppe fisk, men denne praksisen skapte forvirring og ble derfor stoppet.Det hender at samme L-nummer gis til flere forskjellige arter samtidig (eksempelvis L200 som har vært brukt om både Hemiancistrus subviridis og Baryancistrus demantoides), og at forskjellige L-nummer gis til forskjellige populasjoner av samme art (for eksempel L001, Pterygoplichthys joselimaianus som også går som L022). Akvariemagasinet Das Aquarium har introdusert et lignende nummersystem med prefikset LDA.
Et tilsvarende system finnes for pansermaller (Callichthyidae). Her er prefikset bokstaven C, og betegnelsene kalles dermed for C-nummer.


== Se også ==
Liste over harniskmaller etter L-nummer


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1845

Vitenskapsåret 1845 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1845.


== Hendelser ==


=== Kjemi ===
17. mars - Stephen Perry patentrer gummibånd i England.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Theodor Schwann, tysk fysiolog
Wollastonmedaljen: John Phillips, britisk geolog


== Fødsler ==
3. mars - Georg Cantor, tysk matematiker (død 1918)
27. mars - Wilhelm Conrad Röntgen, tysk fysiker, nobelprisvinner 1901, (død 1923)
15. mai - Ilja Metsjnikov, russisk biolog, oppdager fagocyter, nobelprisvinner i 1908, (død 1916)
11. september - Emile Baudot, fransk telegrafingeniør og oppfinner (død 1903)


== Dødsfall ==
13. mars - John Frederic Daniell, engelsk kjemiker og fysiker (født 1790)
18. mars – Pierre François Marie Auguste Dejean, fransk general og entomolog (født 1780)
25. august - Antoine Risso, fransk naturforsker (født 1777)
18. oktober - Dominique, comte de Cassini, fransk astronom (født 1748)


== Referanser ==
Pterygoplichthys joselimaianus

Pterygoplichthys joselimaianus (L001, L022) er en art i gruppen Pterygoplichthys. Det er en bunnlevende ferskvannsfisk som finnes i Tocantins i Brasil.
Den blir opptil 30 cm lang SL i naturen og 40 cm i fangenskap.
Den er nært beslektet med Pterygoplichthys gibbiceps og har lignende kroppsbygning, men et annet mønster.
Denne arten var den første som fikk et L-nummer, i desember 1988-utgaven av DATZ.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pterygoplichthys joselimaianus – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Pterygoplichthys joselimaianus i Encyclopedia of Life 
(en) Pterygoplichthys joselimaianus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pterygoplichthys joselimaianus hos FishBase 
(en) Pterygoplichthys joselimaianus hos NCBI 
(en) Kategori:Pterygoplichthys joselimaianus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Vitenskapsåret 1836

Vitenskapsåret 1836 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1836.


== Hendelser ==
15. mai – Francis Baily observerer under en solformørkelse for første gang fenomenet som senere skal bli kjent som Bailys perler.
2. oktober – Charles Darwin vender tilbake til Falmouth i England etter en femårig biologisk ekspedisjon med HMS Beagle.
Theodor Schwann oppdager pepsin i prøver fra mageslimhinnen, det er det første animale enzymet som blir isolert.
Andrew Crosse utfører elektriske eksperimenter, som synes å produsere insekter, som kalles acarus calvanicus
Auguste Laurent oppdager o-ftalsyre ved å oksidere naftalen-tetraklorid.
Edmund Davy oppdager acetylen.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen
Jöns Jacob Berzelius, svensk kjemiker
Francis Kiernan, britisk lege og anatom
Wollastonmedaljen: Louis Agassiz, sveitsisk-amerikansk naturforsker


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Geir Selvær

Geir Selvær (født 15. juli 1943 på Tjøtta i Helgeland i Nordland fylke) er en norsk tidligere fotballspiller. 


== Fotballkarriere ==
Han spilte for FK Vidar fra 1964 til 1974. I løpet av karrieren spilte han 276 kamper for A-laget. Han var toppscorer i 1971 med 19 mål, og i 1972 11 mål. Han hadde totalt 55 scoringer for A-laget.
Etter spillerkarrieren var han styreformann i FK Vidar fra 1979 til 1987 og ett år i 1989. Han var medlem av idrettsrådet i Stavanger kommune, hvorav to år som leder. Geir ble æresmedlem i FK Vidar i 1986.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1835

Vitenskapsåret 1835 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1835.


== Hendelser ==


=== Geologi ===
Ukjent dato – Roderick Murchison navngir silurperioden, og Adam Sedgwick navngir kambriumperioden.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: William Snow Harris, britisk lege og oppfinner innen elektrisitetsområdet
Wollastonmedaljen: Gideon Mantell, britisk geolog og paleontolog


== Fødsler ==
12. mars – Simon Newcomb, amerikansk astronom og matematiker (død 1909)
14. mars – Giovanni Schiaparelli, italiensk astronom (død 1910)
24. mars – Jozef Stefan, østerriksk fysiker, matematiker og poet (død 1893)
15. mai – Émile Léonard Mathieu, fransk matematiker (død 1890)
17. desember – Alexander Agassiz, sveitsiskamerikansk zoolog (død 1910)


== Dødsfall ==
18. august - Friedrich Strohmeyer, tysk kjemiker (født 1763)
14. september - John Brinkley, irsk astronom og biskop (født 1776)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1831

Vitenskapsåret 1831 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1831.


== Hendelser ==
1. juni – James Clark Ross oppdager plasseringen for den magnetiske nordpol på Boothiahalvøya.
27. desember – Charles Darwin reiser ut med HMS Beagle.
Heinrich Schwabe tegner de første detaljerte bildene av den store røde flekken på Jupiter.
A. A. Bussy publiserer Mémoire sur le Radical métallique de la Magnésie, som beskriver hvordan magnesium kan isoleres.


=== Astronomi ===
7. januar - Den store kometen 1831 (C/1831 A1, 1830 II) observeres for første gang av John Herapath.
7. mars - Royal Astronomical Society får Royal Charter.


=== Teknologi ===
29. august - Michael Faraday demonstrer elektromagnetisk induksjon for Royal Society.


=== Andre hendelser ===
27. september - British Association for the Advancement of Science avholder sitt første møte i York.


== Prisvinner ==
Copleymedaljen: George Biddell Airy, britisk astronom
Wollastonmedaljen: William Smith, britisk geolog, "den engelske geologiens far".


== Fødsler ==
26. januar - Anton de Bary, tysk kirurg, botaniker, mikrobiolog og mykolog (død 1888)
28. februar - Edward James Stone, britisk astronom (død 1897)
3. mars - George Pullman, amerikansk oppfinner, industrimann (død 1897)
16. mai - David E. Hughes, britisk-amerikansk oppfinner (død 1900)
13. juni - James Clerk Maxwell, skotsk matematiker og teoretisk fysiker (død 1879)
20. august - Eduard Suess, britisk geolog (død 1914)
6. oktober - Richard Dedekind, tysk matematiker (død 1916)
29. oktober - Othniel Charles Marsh, amerikansk paleontolog (død 1899)


== Dødsfall ==
27. juni - Sophie Germain, fransk matematiker (født 1776)
Louis Jean Pierre Vieillot, fransk ornitolog (født 1748)


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1830

Vitenskapsåret 1830 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1830.


== Hendelser ==
Johann Heinrich Mädler og Wilhelm Beer tegner det første kartet over Mars overflate.
Charles Bell publiserer Nervous System of the Human Body (menneskekroppens nervesystem).
Charles Lyell publiserer første bindet av The Principles of Geology (geologiens prinsipper).
Mary Somerville publiserer bokverket On the Mechanism of the Heavens, hovedsakelig basert på Laplaces Traité de mécanique céleste


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: ingen pris ble utdelt.


== Fødsler ==
5. mars
Étienne-Jules Marey, fransk fysiolog og pioner innen fotografi (død 1904)
Charles Wyville Thomson, britisk marinbiolog (død 1882)
10. mai – François-Marie Raoult, fransk kjemiker (død 1901)
19. august – Lothar Meyer, tysk kjemiker (død 1895)
3. oktober – Albert Günther, britisk zoolog av tysk opprinnelse (død 1914)


== Dødsfall ==
16. mai – Jean-Baptiste Joseph Fourier, fransk matematiker og fysiker (født 1768)
Lill Herlofson Bauer

Lill Herlofson Bauer (født 9. oktober 1913, død 30. april 1972) var en norsk journalist og forfatter. I tillegg til å skrive under eget navn, benyttet hun også psevdonymet «Tore Tronstad».


== Biografi ==
I 1943 fødte Lill Herlofson Bauer sønnen Ola, som også skulle bli en kjent forfatter. Hennes mann omkom i tysk fangenskap under andre verdenskrig.


== Om forfatterskapet ==
Lill Herlofson Bauer skrev flere bøker om unge, moderne kvinner. Bøkene hennes ble svært populære i samtiden; de er humoristiske og romantiske, med en typisk «frisk oslo-tone». Et gjennomgående trekk i bøkene er at de kvinnelige hovedpersonene er yrkeskvinner, eller blivende yrkeskvinner, som tar avstand fra tradisjonelle oppfatninger om at kvinner først og fremst skal gifte seg og få barn.
Eksempelvis er hovedpersonen Tuxen Tonning i boken Full fart forover en ung kvinne fra en norsk småby, som drar til Oslo for å bli journalist i et dameblad. Boken er skrevet i jeg-form, og skildrer blant annet hverdagen i en ukebladredaksjon med maktspill, karrierejag og spriket mellom høykulturelle artikler og redaksjonelt publikumsfrieri i form av kontaktannonser, råd fra oppdiktede samlivseksperter og hjemme-hos-reportasjer. Boken er holdt i en humoristisk tone, og Tuxens ambisjoner om å bli ukebladjournalist endres gradvis til et mål om å bli skjønnlitterær forfatter.
I tillegg til sitt eget forfatterskap virket Herlofson Bauer også som oversetter.


== Bibliografi ==
Gratulerer med en stor gutt! (1947) – Ekko Forlag
Det hendte i oppgang C (1946) – Ekko Forlag. Utgitt under psevdonymet Tore Tronstad
Fullt hus (1946)
Full fart forover (1945) – H. Aschehoug & co. Forlag
Ung mann i faresonen (1941) – Gyldendal Norsk Forlag


== Oversettelser ==
Egget og jeg (1947) Ekko Forlag – oversettelse fra engelsk av «The Egg and I» av Betty MacDonald


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1829

Vitenskapsåret 1829 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1829.


== Hendelser ==
Ved konkurransene i Rainhill, 6. oktober, vinner George Stephensons lokomotiv The Rocket over blant andre John Ericssons Novelty
Gaspard-Gustave Coriolis formulerer de moderne definisjonene om arbeid og bevegelsesenergi.
Nikolaj Lobatjevskij publiserer et arbeid om hyperbolisk ikke-euklidsk geometri.
Jules Desnoyers gir navn til den geologiske perioden kvartær.
Philippe-Charles Schmerling oppdager fossiler av neandertalere. Et av dem er deler av en skalle til et lite barn.
William Austin Burt får patent på den første skrivmaskinen.
Louis Braille finner opp opphøyd eller relieftrykk, som gjør det mulig for blinde å føle trykte bilder.
Universitetets Oldsaksamling blir etablert ved Universitetet i Oslo.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: ikke utdelt.
Royal Medal: Eilhard Mitscherlich og Charles Bell.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		


== Referanser ==
Betty MacDonald

Betty MacDonald, født Anne Elizabeth Campbell Bard 26. mars 1907 i Boulder, Colorado, død 7. februar 1958, var en populær amerikansk humorist og forfatter. Hun skrev bøker i en selvbiografisk og ofte selvironisk stil, og ble oversatt til en rekke språk. Bibliografien hennes omfatter også barnebøker. Hennes mest kjente verk er debutboken The Egg and I, som ble oversatt til norsk av Lill Herlofson Bauer og utgitt på Ekko Forlag i 1947 under tittelen "Egget og jeg". I 1947 hadde også filmen The Egg and I premiere, med Claudette Colbert og Fred MacMurray i hovedrollene. Betty MacDonalds bøker var dessuten inspirasjonen til en serie filmer som Universal Studios produserte, om ekteparet "Ma & Pa Kettle".
Dedikasjonen i debutboken The Egg and I er en klar indikasjon på Betty MacDonalds fortellergrep og stil: «To my sister Mary, who has always believed that I can do anything she puts her mind to». Boken The Plague and I ("Pesten og jeg") handler om forfatterens kamp mot tuberkulosen hun ble rammet av, men også denne boken er skrevet med stor galgenhumor.


== Bibliografi ==


=== Bøker for voksne ===
The Egg and I (1945)
The Plague and I (1948)
'Anybody Can Do Anything (1950)
Onions in the Stew (1955)
Who, Me? (utgitt posthumt)


=== Barnebøker ===
Mrs. Piggle Wiggle
Mrs. Piggle Wiggle's Magic
Mrs. Piggle Wiggle’s Farm
Hello, Mrs. Piggle Wiggle
Mrs. Piggle Wiggle’s Won’t Pick Up Toys Cure
Mrs. Piggle Wiggle’s Won’t Take A Bath Cure
Nancy And Plum


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nettstedet Betty MacDonald Fan Club: http://bettymacdonaldfanclub.blogspot.com/
Nettstedet Friends of Betty MacDonald: http://bettymacdonald.net/
Filmtrailer fra 1947 der Betty MacDonald introduserer filmen The Egg & I: http://www.youtube.com/watch?v=LTaZaqAIjag
BMW F10

BMW F10 er den sjette generasjonen av BMWs BMW 5-serie10) ble lansert 23. november 2009 som en 2010-modell. Stasjonsvognutgaven har utviklingskoden F11. Chassis er delt med 7-serien (F01) og 6-serien (F12).


== Motoralternativer ==
518d - 2.0 liter, R4, 105 kW (143 hk) 07/2013-
520d - 2.0 liter, R4, 120 kW (163 hk) 2010-
520dX - 2.0 liter, R4, 120 kW (163 hk) 07/2013-
520d - 2.0 liter, R4, 135 kW (184 hk) 2010-
520dX - 2.0 liter, R4, 135 kW (184 hk) 07/2013-
520i - 2.0 liter, R4, 135 kW (184 hk) 09/2011-
520iX - 2.0 liter, R4, 135 kW (184 hk) 07/2013-
523i - 3.0 liter, R6, 150 kW (204 hk) 2010-09/2011
525d - 2.0 liter, R4, 155 kW (211 hk) 09/2011-
525dX - 2.0 liter, R4, 155 kW (211 hk) 09/2011-
525d - 2.0 liter, R4, 160 kW (218 hk) 09/2011-
525dX - 2.0 liter, R4, 160 kW (218 hk) 09/2011-
525d - 3.0 liter, R6, 150 kW (204 hk) 2010-09/2011
528i - 2.0 liter, R4, 180 kW (245 hk) 09/2011-
528iX - 2.0 liter, R4, 180 kW (245 hk) 09/2011-
528i - 3.0 liter, R6, 190 kW (258 hk) 2010-09/2011
530d - 3.0 liter, R6, 180 kW (245 hk) 2010-09/2011
530dX - 3.0 liter, R6, 180 kW (245 hk) 2010-09/2011
530d - 3.0 liter, R6, 190 kW (258 hk) 09/2011-
530dX - 3.0 liter, R6, 190 kW (258 hk) 09/2011-
530i - 3.0 liter, R6, 200 kW (272 hk) 2011-07/2013
535d - 3.0 liter, R6, 220 kW (299 hk) 2010-09/2011
535dX - 3.0 liter, R6, 220 kW (299 hk) 2010-09/2011
535d - 3.0 liter, R6, 230 kW (313 hk) 09/2011-
535dX - 3.0 liter, R6, 230 kW (313 hk) 09/2011-
535i - 3.0 liter, R6, 225 kW (306 hk) 2010-
535iX - 3.0 liter, R6, 225 kW (306 hk) 2010-
550i - 4,4 liter, V8, 300 kW (408 hk) 2010-07/2013
550iX - 4,4 liter, V8, 300 kW (408 hk) 2010-07/2013
550i - 4.4 liter, V8, 330 kW (449 hk) 07/2013-
550iX - 4.4 liter, V8, 330 kW (449 hk) 07/2013-
M550dX - 3.0 liter, R6, 280 kW (381 hk) 07/2012-
M5 - 4.4 liter V8, 412 kW (560 hk) 2012-
M5 - 4.4 liter V8, 423 kW (575 hk) 07/2013-


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) BMW F10 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Baseball under Panamerikanske leker 1967

Baseball under Panamerikanske leker 1967. Baseball var en av flere sporter som var med i de femte Panamerikanske leker som ble arrangert i Winnipeg i Canada fra 23. juli til 6. august 1967.


== Medaljer ==


== Eksterne lenker ==
Panamerikanske leker 1963
Palacio de la Secretaría de Comunicaciones y Obras Públicas

Palacio de la Secretaría de Comunicaciones y Obras Públicas er en monumental bygning i Calle Tacuba i Mexico bys historiske sentrum. Den sto ferdig i 1911 og er i eklektisk stil. Den befinner seg på tomta til det tidligere Hospital San Andrés. Det nasjonale kunstmuseet, Museo Nacional de Arte (MUNAL), befinner seg i dag i bygninga.


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse av bygninga på MUNALs hjemmesider