jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
May Mann

May Mann (født May Vasta Randall 1. september 1908, død 15. april 1995) var en amerikansk journalist og forfatter. Hennes artikler om Hollywood-kjendiser ble syndikert til 400 aviser av King Features Syndicate, Faucett Publications og General Features i flere tiår. I tillegg skrev hun for New York Herald Tribune. Hun var også venner med både Jayne Mansfield og Elvis Presley, og skrev bøker om dem begge.


== Biografi ==
May Vasta Randall, senere kjent som May Mann, ble født 1. september 1908. Hun startet journalistkarrieren sin i 1934, som sladrespaltist for The Ogden Standard-Examiner i hjembyen Ogden i Utah. Etterhvert ble hun lagt merke til av filmselskapene, og fikk dekket flyreiser på Western Air Express, slik at hun kunne fly frem og tilbake mellom Hollywood og Ogden.I 1936 begynte Mann å kalle den daglige spalten sin «Going Hollywood», noe hun fortsatte med gjennom hele sin videre karriere. Spalten ble etterhvert syndikert til mange like ulike aviser over hele landet av General Features Syndicate. Mellom 1936 og 1981 skrev hun «Going Hollywood»-spalter for 14 ulike magasiner og aviser. I 1946, noen få år etter at hun hadde sluttet å skrive for avisen i hjembyen sin, registerte hun tittelen «Going Hollywood» som sitt varemerke. Mann skrev også for New York Herald Tribune, før den ble nedlagt.I samme perioden skrev også Mann for flere ulike magasiner. For eksempel skrev hun i 1944 sin vanlige spalte for Screen Stars og Movie Fan, samt andre eksklusive artikler for King Features Syndicate. Hun hadde startet å skrive for King Features i 1940, og artiklene hennes, som for det meste handlet om kjendiser, ble publisert i søndagsutgaven av flere aviser rundt om i landet. Mann sluttet å skrive for King Features da hun giftet seg med den tidligere sangeren Al Leon i 1945. De skilte seg tre år senere. I 1949 giftet Mann seg med den tidligere bokseren Buddy Baer. I løpet av ekteskapet deres skrev hun for General Features, men brukte også mye til å promotere Baers nye karriere som underholdningsartist. Ekteparet ble skilt i 1956.Gjennom sitt arbeid ble Mann venner med kjente personer som Jayne Mansfield, Clark Gable, Joan Crawford, Elvis Presley, Wallace Beery og Mary Pickford. Hun skrev, eller begynte å skrive, bøker om flere av dem. Hun skrev også en bok om siameseren sin, Princess. Mann hadde ofte katten med seg på offentlige tilstelninger, og den deltok også i filmer.Mann døde 15. april 1995 i Los Angeles. Hun ble gravlagt på Forest Lawn Memorial Park i Glendale i California.


== Bibliografi ==
Mann, May (1973). Jayne Mansfield: A Biography (engelsk). Drake Publishers. 
Mann, May (1975). Elvis and the Colonel (engelsk). Drake Publishers. 
Mann, May (1976). Princess (engelsk). Drake Publishers. 
Mann, May (1977). The Private Elvis (engelsk). Pocket. 
Mann, May (1982). Elvis, Why Don't They Leave You Alone? (engelsk). Dutton Books. 


== Referanser ==
VM i boccia 2010

VM i boccia 2010 (CPISRA Boccia World Championships 2010) ble arrangert i perioden 30. mai - 10. juni 2010 i Lisboa i Portugal. Arrangør var CPISRA - Cerebral Palsy International Sports and Recreation Association. 


== Resultater, individuelt ==


=== BC1 ===

Padraic Moran slo João Paulo Fernandes 3-2 i finalen, og Pattaya Tadtong slo Thinnakorn Thepdeang på tie-break etter 4-4 ved full tid i bronsefinalen.


=== BC2 ===

Yan Zhiqiang slo Nigel Murray 5-2 i finalen, og Adam Dukovich slo Tomas Kral 5-3 i bronsefinalen.


=== BC3 ===

Ho-Won Jeong slo José Macedo 10-0 i finalen, og Nurulasyiqah Taha slo Luís Silva 6-1 i bronsefinalen.


=== BC4 ===

Dirceu Pinto slo Stephen McGuire på tia-break i finalen, etter 4-4 ved full tid, og Eliseu dos Santos slo Fernando Pereira 4-3 i bronsefinalen.


== Resultater, lagkonkurranser ==


=== Lag BC1/2 ===

Sør-Korea slo Thailand 8-1 i finalen, og Spania slo Irland 10-5 i bronsefinalen.


=== Par BC3 ===

Sør-Korea slo Portugal 10-0 i finalen, og Belgia slo Hellas 6-0 i bronsefinalen.


=== Par BC4 ===

Brasil slo Storbritannia 4-2 i finalen, og Hongkong slo Slovakia 5-1 i bronsefinalen.


== Eksterne lenker ==
CPISRA - CPISRA Boccia World Championships Lisboa 2010
John Murphy

John Murphy er navnet til flere personer:

John Murphy (politiker) (1786–1841), amerikansk politiker
John Murphy (friidrettsutøver) (1895–1972), amerikansk høydehopper
John Murphy (politiker, 1950), australsk politiker
John Murphy (svømmer) (født 1953), amerikansk svømmer
John Murphy (komponist) (født 1965), engelsk komponist
John Murphy (syklist) (født 1984), amerikansk syklist
John Benjamin Murphy (1857–1916), amerikansk kirurg
John Cullen Murphy (1919–2004), amerikansk tegneserietegner
Zhan Yuan-hagen

Zhan Yuan-hagen (kinesisk: 瞻园, pinyin: Zhānyuán) er en botanisk hage ved siden av Konfuciustempelet i bydistriktet Qinhuai i  Nanjing i provinsen Jiangsu i Folkerepublikken Kina.Den første hagen som lå her ble anlagt tidlig i Mingdynastiets tid av general Xu Da. Den ble ødelagt under Taipingopprøret, men restaurert til sitt gamle ynde etterpå. Den ble igjen rasert under den annen japansk-kinesiske krig men restaurert på nytt etter 1949, med sitt sørfjell lagt til i 1960.


== Referanser ==
Kenneth Årsnes

Kenneth Linmo Årsnes (født 21. september 1995 i Ålesund) er en Go-kart-kjører (KF2). 
Årsnes vant løpene Viking Trophy 2011 og Yamaha Masters 2011, og ble nummer 3 under Gøteborg Stora Pris 2010. Under NM på Rudskogen i 2010 vant han sin første NM-medalje i klassen KF3 med bronse etter at Glenn Romohr Granum ble disket fra sin andreplass.. Det samme året ble han også verdensmester i klassen Rok for lag sammen med Ulrik Pedersen fra Drøbak.7. januar 2012 mottok han prisen for å ha vunnet Viking Trophy 2011 klasse KF2 i Paris.
Denne karen her har vært besettet god lenge nå, og det er sjelden jeg ser noen som er så interessert i sporten sin at han studerer det inngående.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kenneth Årsnes' nettsted
Kenneth Årsnes på YouTube
Konfuciustempelet i Nanjing

Konfuciustempelet i Nanjing er et tempel først bygd i 1034 i Songdynastiets tid. Det er blitt ødelagt og gjenoppbygd mange ganger. Det er et meget stort anlegg tjente som eksamenssted for de keiserlige embedsmannseksamener både under Ming-dynastiet og Qing-dynastiet.
Tempelet ligger sør i Nanjing, ved siden av elven Qinhuai He.


== Eksterne lenker ==
China Travel Tour Guide
Sprint-NM på skøyter 1981

Sprint-NM på skøyter 1981 ble avholdt 28. februar og 1. mars 1981 på Fram kunstisbane i Larvik.Teknisk arrangør var Idrettsforeningen Fram.
Norgesmestere ble Bjørg Eva Jensen, IF Fram for damene og Frode Rønning, Leinstrand IL for herrene.


== Mesterskapsrekorder ==


== Sammenlagt damer senior ==

f = med fall


== Sammenlagt herrer senior ==

f = med fall


== Kilder ==
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Senior – Sprint». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 88. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 21. mai 2014. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Menn, Senior – Sprint». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 45. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 21. mai 2014. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)


== Eksterne lenker ==
(en) Sprint-NM på skøyter 1981, Senior damer – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Sprint-NM på skøyter 1981, Senior herrer – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
Leangen Skøyteklubb

Leangen Skøyteklubb var et særidrettslag for hurtigløp på skøyter. 
Leangen SK var medlem av Norges Idrettsforbund gjennom Sør-Trøndelag idrettskrets. Klubben var også medlem av særforbundet Norges Skøyteforbund gjennom Sør-Trøndelag skøytekrets. 
Leangen Skøyteklubb hørte hjemme i Trondheim kommune og var medlem av Trondheim Idrettsråd.


== Kjente skøyteløpere ==
Jan Egil Storholt
Egeberg (slekt fra Sjælland)

Se Egeberg for andre slekter med samme navnEgeberg er en norsk slekt som stammer fra Hans Kobberø, som var degn i landsbyen Egeberg på Sjælland. Han var far til Westi Egeberg (1697–1778), prest i Lysabild sogn på Als. Han var igjen far til sogneprest i Lysabild Martin Egeberg (1718–1780), som var far til Westye Egeberg (1770–1830), som slo seg ned i Christiania i 1786 og fikk borgerskap der i 1800. Westye Egeberg grunnla trelastfirmaet Westye Egeberg & Co. og bygget opp en stor formue. Firmaet ble drevet fra 1800 til krakket i 1929, da selskapet solgte unna det meste av eiendommer, skoger og bedrifter det eide.Westye Egeberg var gift med Anna Sophie Muus (1775–1862) og var far til sorenskriver i Aker Johan Henrik Egeberg (1804–1894), som eide Grefsheim på Nes, nå i Ringsaker, Westye Martinus Egeberg (1805–1898), kirurg Christian August Egeberg (1809–1874), rittmester Peder Cappelen Egeberg (1810–1874) og komponisten Fredrikke Sophie Egeberg (1815–61). Christian August Egeberg var far til livmedikus Theodor Christian Egeberg (1847–1915).


== Peder Cappelen Egebergs etterkommere ==
Rittmester Peder Cappelen Egeberg (1810–1874) ble gift i 1837 med Hanna Vilhelmine (Wilhelmine) Scheel (1813-1874), og deres sønner var Ferdinand Julian Egeberg (1842–1921), som innstiftet Egebergs ærespris, og industrimannen Einar Westye Egeberg (1851–1940). Ferdinand og Einar gikk sammen inn i familiefirmaet Westye Egeberg ved farens død i 1874.
Ferdinand Julian Egeberg var far til premierløytnant Westye Parr Egeberg (1877–1959), gift med Nini Wedel-Jarlsberg, som overtok Bogstad gård etter sine foreldre og var gårdens siste private eier sammem med sin mann. De var foreldre til Lucy Egeberg (f. 1907), gift med skipsreder Leif Høegh (1896–1974), og Karen Egeberg (1911–2007), gift med godseier Nils Fredrik Nicolai Aall (1911–1981). Ferdinand Julian Egeberg var dessuten morfar til maleren Ferdinand Finne.
Einar Westye Egeberg ble en av Norges fremste industrimenn og bygget bl.a. Egebergslottet. Han var gift med Birgitte (Halvordine) Schou, datter av Halvor Schou, og deres datter Hermine Egeberg (1881–1974) var gift med hoffsjef Peder Anker Wedel-Jarlsberg (1875–1954), med etterkommere i familiene Wedel-Jarlsberg, Fossum, Anker og Paus. Einar Westye Egeberg var videre far til sønnen Einar Westye Egeberg jr. (1883–1946), hvis datter Agnes var gift med Hans Christian Henriksen.


== Referanser ==
Hans Paasche Thorne

Hans Paasche Thorne (født 20. september 1914 i Froland, død 28. mars 1982) var en arkitekt som virket i Arendal. Thorne ble uteksaminert ved Norges tekniske høgskole i 1939. Han arbeidet først ved Polarutstillingen i Bergen (1938–1939), så for arkitekt Carl Berner i Oslo før han i 1941 ble partner med Ketil Ugland i arkitektkontoret Ugland & Thorne i Arendal.
Han gav i 1942 ut boken Badstu – Eldhus med Robert Kloster.


== Referanser ==


== Kilder ==
Steenstrup, Bjørn (red.) "Hvem er hvem", Aschehoug, Oslo, 1948. Side 532
Carl Frederik Dichman

Carl Frederik Dichman (født 11. november 1763 i Bergen, død november 1806) var lærer og språkmann.
Dichman ble student i 1781. Var først lærer ved Efterslægtselskabets skole i København. Fra 1796 underviste han i filosofi og estetikk ved Søkadetakademiet, fra 1803 som titulær professor. I sin bok om dansk rettskrivning gikk han inn for en radikal omlegging av skriftspråket der uttalen skulle legges til grunn. Han utga også Forsøg til en dansk Sproglære i 1800 og et skrift om Søkadetakademiets historie i 1801. Han er ellers kjent som Adam Oehlenschlägers lærer. Han var far til Gustav Adolph Dichman og morfar til Arnold Heise.


== Skrifter ==
Bør Hæder af Stat og Selskab anvendes? : Tale holden paa Søekadet-Akademiet ved den Gernerske Medailles Uddeling (Kbh., 1797)
Kristian den fierdes Minde uforglemmeligt for Søekrigeren : en Tale holden paa Søekadet-Academiet ved den gernerske Medailles Uddeling (Kbh., 1797)
I: Minerva:
Regler for Retskrivningen (Kbh., 1799)
Kort Udsigt over de vigtigste historiske Begivenheder : fra Freden til Hubertsburg og Versailles 1763 indtil Udgangen af Martii Maaned 1799, tilligemed et Anhang indeholdende Italiens nærværende geografiske og statistiske Forfatning (Kbh., 1799)
Forsøg til en dansk Sproglære. (1800)
Samlinger Søetaten i Almindelighed og Søkadetakademiet i Særdeleshed vedkommende. (1801)


== Eksterne lenker ==
Dichman, Carl Frederik i Carl Frederik Bricka, Dansk biografisk Lexikon (1. utgave, 1890)
Digitaliserte bøker av Evensmo hos Nasjonalbiblioteket.
Morellbakken skole

Morellbakken skole er en 8–10-skole (ungdomsskole) på Grefsen i Bydel Nordre Aker i Oslo, og ble offisielt åpnet 26.9.2013. Skolen er etablert i de rehabiliterte bygningene etter Grefsen videregående skole. Lokalt blir skolen kalt «Morellen».


== Historie ==
Skolens bygninger ble tatt i bruk av Aker Kommunale Middelskole i 1921. Gjennom årene skiftet skolen navn flere ganger: Grefsen Middelskole, Grefsen høiere skole, Grefsen realskole og gymnas, Grefsen gymnas og sist Grefsen videregående skole. I 2011 ble den videregående skolen lagt ned og tilbudene relokalisert til Nydalen videregående skole. Skolebyggene var slitne og bydelen hadde behov for mer skoleplass til elever på ungdomstrinnene. De verneverdige skolebyggene ble da rehabilitert og bygget om til den nye ungdomsskolen.Høsten 2013 åpnet skolen med elever på 8. trinn og plan for å trappe opp tilbudet med 9. og 10. trinn over de kommende årene. Det første året var det derfor plass i en etasje på Morellbakken til Kuben videregående skoles tilbud innen norskopplæring for minoritetsspråklig ungdommer fra 16 til 19 år med kort botid i Norge. Dette tilbudet ble høsten 2014 flyttet til Kuben videregående skole, avdeling Bredtvet.


=== Navnet «Morellbakken» ===
Etter en navnekonkurranse arrangert av bydel Nordre Aker kom det flere forslag på å navngi skolen etter gårdbruker og høyrepolitikeren Peter Andreas Morell. Han var ordfører i Aker i to perioder og sosialminister under Ivar Lykkes regjering. Morell var kjent som en velgjører på Grefsen, og opprettet blant annet «Hanna og Peter Andreas Morells legat» som støttet personer i Grefsen menighet som hadde behov for støtte til arbeid og utdannelse. Dessuten ligger skolen til Morells vei, lokalt kjent som «Morellbakken».


=== Rektorer ===
2013–2014: Bente Borrebæk (fra Kjenn ungdomsskole)
2014– 1. januar 2015: Dag Gomnes (fra Bolteløkka skole)
2015-2020: Siv Lande (fra Bjørnsletta skole)
2020-2021: Synnøve Stokke Fidje (fra og til Atlanten ungdomsskole)
2021-: Camilla Fines Aronsen (fra Voss ungdomsskole)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NAB.no – 117 millioner for ny ungdomsskole – «Grefsen videregående skole er historie. Til skolestart 2013 åpner den som ungdomsskole.» (24. juni 2011)
Müller (etternavn)

Müller er et tysk etternavn som betyr «møller» og er det mest vanlige etternavnet i Tyskland. Det er et typisk profesjonsnavn som opprinnelig betegnet en person som hadde møller som yrke. Navnet tilsvarer nedertyske/nordtyske og skandinaviske navn som Möller og Møller og det engelske navnet Miller. Navnet blir også skrevet Mueller og i anglisert kontekst også Muller. Det finnes også en rekke slekter Müller uten innbyrdes sammenheng i Skandinavia, vanligvis av tysk og dansk opphav.


== Noen kjente personer med navnet ==
Oluf Christian Müller (1876–1938), disponent og stortingsmann fra Kristiansund
Jens Einar Müller (1917–99), flyger
Nils R. Müller (1921–2007), filmregissør
Ellisif Rannveig Müller (1866–1949), journalist og forkjemper for arbeideres rettigheter
Martin Daniel Müller (1835–1906), gårdbruker og ordfører i Verdal
Eliseus Müller (1878–1966), bonde, ordfører i Verdal og stortingsrepr.
Carl Arnoldus Müller (1818–93), ordfører i Trondheim i 1871 og rektor ved Trondheim katedralskole og Oslo katedralskole
Carl Arnoldus Müller (1886–1983), professor i medisin
Jørgen Carsten Müller (1914–99), professor i medisin
Morten Müller (1828–1911), maler
Jacob Worm-Müller (1834–89), professor i medisin
Jacob Stenersen Worm-Müller (1884–1963), professor i historie
Bernt Ulrik August Müller (1837–98), skipsfører
Ludvig Müller (1868–1922), skuespiller
Lorentz Henrik Müller Segelcke (1829–1910), første NSB-direktør og krigsstatsråd
Henrik Müller (1609–92) var en dansk rentemester, kom via svindel til å eie flere norske eiendommer i tiden 1660–80, blant annet bergverkene i Røros, Løkken og på Kongsberg. Men, han var ikke fra Norge og etterlot seg heller ikke slekt her.
Johan Georg Müller (1771–1822), maler fra Bergen, sønn av Johan Jørgen Møller (1747) og Anne Halvorsdatter (1746–1815)
Per Müller (1931–2016), norsk sanger født i Tyskland
Georg Müller (1951–2015), tyskfødt katolsk biskop i Trondheim 1997–2009
Lillian Müller (født 1951), fotomodell fra Grimstad
Marius Müller (1958–99), sanger, gitarist og låtskriver
Marius Brostrup Müller (1910–90), professor i metallurgi ved NTH


== Referanser ==
På gang 7

På gang 7 er en musikkassett med diverse artister, utgitt i 1982.


== Sporliste ==
Dollie: «På gang igjen»
Frida: «I Know There's Something Going On»
New Jordal Swingers: «Fortidas labyrinter»
Anita Hegerland: «What About Me»
Smalhans: «Ikkje ta det fra meg»
Torstein Bieler: «Terrornatt»
Chattanooga: «Ensamvargen»
Lillebjørn Nilsen: «New York»
Gyllene Tider: «Sommartider»
Randi Hansen: «Æ vil ikkje gå hjæm nu»
Rolv Wesenlund: «Sverige Sverige»
Duran Duran: «Hungry Like the Wolf»
Hilde Heltberg: «Skrinet med det rare i»
Anne-Karine Strøm: «Credo»
Lava: «Hard Times»
Finn Kalvik: «Tenn dine vakre øyne»


== Eksterne lenker ==
(en) På gang 7 på Discogs
Kom skal vi synge

Kom skal vi synge er et musikkalbum med Ingebrigt Davik og Åse Thoresen, utgitt i 1972. Samtlige sangtekster er skrevet av Margrethe Munthe.


== Sporliste ==
«Kom skal vi synge»
«Kjøreturen»
«Jeg synger (så gjerne en vise for mor)»
«Nøstevise»
«Mot jul»
«Kattene våre»
«Julegrisen»
«Hurra, det sner»
«Akevise»
«Skivise»
«Haren på aketur»
«Julekveld i fjøset»
«På låven sitter nissen»
«Julesang»


== Eksterne lenker ==
(en) Kom skal vi synge på Discogs
Noan Christian Gauslaa

Noan Christian Gauslaa (født 11. oktober 1864, død 17. juli 1952) var stortingsmann, lokalpolitiker, skolestyrer, redaktør og forretningsmann fra Lillesand. Gauslaa var sønn av smed og skipsreder Nils Sørensen Gauslaa og svigersønn til skipsreder Ole Terjesen fra Lillesand.


== Politiker ==
Gauslaa satt på Stortinget i tre perioder i tidsrommet 1907–1918 for partiet Venstre, valgt inn for Sand krets i Nedenes amt. Han var det meste av tida medlem av næringskomite nr. 1. Han var i tillegg vararepresentant fra 1922 til 1933. Særlig i perioden 1928–1930 møtte han mye, og han var da medlem av utenriks- og konstitusjonskomiteen. Han var formann i Stortingets avholdsgruppe 1913–15.Han var også ordfører i Risør i 1899 og i Lillesand fra 1908 til 1937.


== Virke i skolen ==
Gauslaa var utdannet lektor og jobbet som lærer ved Risør middelskole (1891–1898) før han ble bestyrer ved Askim middelskole i 1899 og senere bestyrer ved Lillesand kommunale høyere middelskole (1901–1935). Han hadde flere studieturer til England, og han var 1904–1908 styremedlem i Filologenes og Realistenes Landsforening.


== Forretningsmann ==
Gauslaa var også aktiv i flere styrer. Bl.a satt han som formann for Lillesand–Flaksvandbanen (fra 1902) og var formann i styret for Kokkenes bruk i Lillesand.Han var utgiver av Lillesandsposten fra 1902 og stod som ansvarlig redaktør til sin død.


== Annet ==
Noan Christian Gauslaa har en gate oppkalt etter seg på Kokkenes i Lillesand. 
Gauslaa var en av initiativtakerne til å reise en bauta over bondehøvdingen, Kristian Lofthus. Lofthusbautaen står på det sted man antok var tunet til Kristian Lofthus gård i Vestre Moland.


== Arkivet ==
Arkivmateriale etter Noan Christian Gauslaa befinner seg på KUBEN i Arendal. Arkivet inneholder korrespondanse og diverse arkivmateriale knyttet til Gauslaas rolle som stortingsmann, ordfører, forretningsmann og skolestyrer. Det finnes også privat korrespondanse i arkivmaterialet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Noan Christian Gauslaa hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Arkiv etter Noan Christian Gauslaa på Arkivportalen
(no) Han satte spor etter seg, Lillesandsposten, 2.10.2014 Arkivert 29. november 2014 hos Wayback Machine.
Kom kom skal jeg si deg no

Kom kom skal jeg si deg no er et musikkalbum med Anne Lise Gjøstøl, utgitt i 1980.


== Sporliste ==
«Noen barn er brune»
«Regndråpene»
«Blåbærturen»
«I bakvendtland»
«Tyven-tyven skal du hete»
«Knut prøver fiskelykken»
«Trollmors vuggesang»
«Slalomvise»
«Mors lille Ole»
«Kvelden lister seg på tå»
«Jorden snurrer rundt og rundt»
«Se min kjole»
«Eventyrvisa»
«Lykkeliten»
«Akevise»
«Solskinnsvise»
«Fuglevise»
«Det satt to katter på et bord»
«To små fine damer»


== Eksterne lenker ==
(en) Kom kom skal jeg si deg no på Discogs
DS «Alværsund» (1900)

DS «Alværsund» ble bygget ved Stavanger Støberi & Dok, som byggenummer 36. Hun ble levert til Alværsund & Manger Dampbåtlag i mai 1900. Skjebnen er ukjent.


== «Alværsund» ==
1900: mai: Levert til Alværsund & Manger Dampbåtlag, ved H.Smith, Bergen, som «Alværsund»
1905: Alværsund & Manger Dampskibsselskab, Bergen
1918: A/S Ytre Midthordlands Dampskibsselskab ved B.Simonsen, Bergen


== «Vatlestraumen» ==
1919: oktober: omdøpt «Vatlastraumen»
1949: A/S Ytre Midthordlands Dampskibsselskab,Bergen
1951: desember: solgt til Gerhard Midttveit,Telavåg
1952: mai: Ny motor: Bolinder


== «Lystein» ==
1958: Ombygd til fraktebåt og omdøpt «Lystein»
1961: Solgt til Kåre Hagesæther, Leiknestangen
1971: Solgt til Oluf Thomassen m.fl., Bergen
1977: Solgt til Partsrederiet Børtveit & Aga, Steinsland
1980: Solgt til A/S Urdal Sandkompani, Engen, Bergen
1981: Solgt til Johan Voll, Buøy, Bergen
1983: Solgt til Bjørn Jakob Vevle, Garnes,
1987: januar: Solgt til Tyskland


== Kilder ==
«D/S Alværsund». Lillesand sjømannsforening. Besøkt 26. desember 2018.
Vuelta a la Comunidad de Madrid

Vuelta a la Comunidad de Madrid er et spansk etapperitt i landeveissykling som arrangeres hvert år i juli. Rittet har blitt arrangert siden 1983, 26 ganger. Rittet er av UCI klassifisert med 2.1 og er en del av UCI Europe Tour. 


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Henrik Müller

Henrik Müller (født 16. mars 1609 i Itzehoe i hertugdømmet Holstein, død 2. mars 1692 på Ledregård Slott) var en dansk embedsmann som i Norge eide de fleste bergverk i tiden fra innføringen av eneveldet i 1660 til han ble avskjediget i unåde i 1679.Sammen med bysbarnet Joachim Irgens (1611–75), gikk Henrik i skole hos grev Christian Rantzau. Henrik var toller og venn av Corfitz Ulfeldt, som var svigersønn til kong Christian IV, såvel som dansk-norsk finansminister (forvaltet pengene) fra 1643.  Henrik var toller fra 1641, men svindlet (som Ulfeldt) med penger og mistet jobben i 1651 for fire år.  Fra 1655 var han først generaltoller (sjefstoller) og  admiralitetsråd og amtmann i tre hele danske amt.  Fra 1660 var han rentemester.
I likhet med barndomsvennen Joachim Irgens, ervervet Henrik seg store verdier i Norge.  I 1658 fikk Henrik enerett til eksport av trelast fra kongens eiendommer i Vest-Telemark, og i 1661 sikret han seg forpakterretten for kongens sag i Skien. Fra 1657 eide han Kvikne kobberverk og bergverket i Innset. Skoger i Selbu og på Tynset ble det også. På 1670-tallet begynte det å gå tråere for Henrik, men han fikk likevel tilegnet seg  Løkken verk i 1671 og  Kongsberg Sølvverk i 1673.  Han ble adlet i 1674 og statsråd i 1679, men falt så i unåde.  Han måtte gi tilbake mange av godsene han eide. Han hadde solgt Smølagodset i 1677 til Lorentz Mortensen Angell og andre til Thomas Hammond.  Kongen fikk tilbake Kongsberg Sølvverk i 1683 og verkene på Løkken og Innset ble i 1691 overdradd til den portugisiske Manuel Texeira. 
Han var eier av Dragsholm slott.  Han døde i 1692 på Ledregård Slott.


== Referanser ==
Polynormande

La Poly Normande er et landeveisritt som kjøres i Normandie i Frankrike. Det ble for første gang arrangert i 1980. Rittet er et endagsritt og er klassifisert som 1.1. Rittet er en del av Europatouren i landeveissykling. 


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
Historisk oversikt over vinnere