jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Arkeologiåret 1691

Arkeologiåret 1691 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1691.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==
3. september – Det engelske krigsskipet HMS Coronation synker. I 1976 ble det gjort kjemiske undersøkelser av kanonkuler fra skipet.


== Fødsler ==
22. mars – Philipp von Stosch, tysk baron, kunstsamler og numismatiker (død 1757)


== Dødsfall ==
21. mars – Walter Chetwynd, engelsk antikvar og politiker (født 1633)


== Referanser ==
Frederik Ahlefeldt (1623–1686)

Frederik lensgreve Ahlefeldt (født 1623, død 7. juli 1686) var en dansk lensgreve og storkansler. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av Frederik Ahlefeldt til Søgård i Sønderjylland. 


=== Ungdom ===
Under et studieopphold i Brussel ble han involvert i en duell 1. september 1651, og anklaget for mord. Han ble benådet 1652. Etter farens død 1657 overtok han herresetet Søgård. Samme år bortførte han stattholder Christian Rantzaus eneste datter, Margrete Dorothea, uten farens vitende, og ble hemmelig viet i Lübeck. 
Ved giftemålet kom han inn i en meget innflytelsesrik familie. Da han i tillegg var en favoritt av dronning Sophie Amalie, gikk det raskt frem på embetsbanen. 


=== Karriere ===
1. oktober 1657 ble han landråd og generalkrigskommissarius og ble de følgende år brukt i diplomatiske oppdrag til kurfyrsten av Brandenburg og hertugen av Gottorp. I 1660 ble han sendt til England og sluttet i februar 1661 en handels- og vennskapstraktat. Etter hjemkomsten ble han i 1661 utnevnt til «Statholder i Kjøbenhavn» og assessor i Statskollegiet og etter svigerfarens død i 1663 til dennes etterfølger som statholder i hertugdømmene, amtmann i Steinburg og guvernør i Sønder-Ditmarsken. 
I de følgende år oppholdt han seg mest på Gråsten og var især opptatt av problemene med Gottorp og de vanskelige finansielle forhold i det sønderborgske hus, men han ble også rådspurt i alle viktige regjeringssaker. Etter tronskiftet i 1670 og Christoffer Gabels fall ble Ahlefeldt den ledende minister, men da han  hadde en sterk ulyst til å delta i regjeringens daglige forretninger, ble han etterhvert fortrengt av Peder Schumacher Griffenfeld.
Mens Ahlefeldt i begynnelsen hadde støttet Griffenfeld, gikk han senere over til dennes motstandere og var en av de mest aktive for å styrte ham, da han mente, at Griffenfelds politikk var skjebnesvanger for landet. Han var fra 1676 til sin død storkansler, men konsentrerte seg egentlig kun med utenrikspolitikken. Han var utvilsomt en meget betydelig mann, og når man senere i beundringen for Griffenfeld har fremstilt Ahlefeldt som en udugelig tysker, savner dette all begrunnelse i de samtidiges vurdering av ham. 
Etter faren og svigerfaren kom Ahlefeldt i besittelse av en stor formue og samlet etterhvert alle slektens sønderjyske besittelser. Grev Rantzau hadde sommeren 1659 med kongens samtykke overdratt ham Tranekær Len på Langeland, og i 1672 ble han lensgreve av Grevskapet Langeland. Dessuten hadde han store besittelser utenfor Danmark. Den 11. oktober 1663 ble han tildelt  Elefantordenen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Frits Ahlefeldt-Laurvig, Storkansleren, 7 bind, Forlaget Tryde, 1934-1948.
Arkeologiåret 1652

Arkeologiåret 1652 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1652.


== Dødsfall ==
8. oktober – John Greaves, engelsk matematiker og egyptolog (født 1602)
23. oktober – Johannes Bureus, svensk fortidsforsker (runekjenner), språkmann, mystiker, poet og vitenskapsmann (født 1568)
Arkeologiåret 1600

Arkeologiåret 1600 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1600.


== Andre hendelser ==
Savile Map of Bath, England blir tegnet i ca. 1600 (oppdaget i 1977 av Anne Campbell Mcinnes).


== Fødsler ==
Ca. 1600 – Dubhaltach Mac Fhirbhisigh, irsk antikvar og historiker (født 1671)
Ca. 1600 – Famiano Nardini, italiensk arkeolog (død 1661)


== Dødsfall ==
18. mai – Fulvio Orsini, italiensk humanist, historiker og arkeolog (født 1529)
Michael Heneage, engelsk politiker og antikvar (født 1540)


== Referanser ==
HTC Wildfire

HTC Wildfire er en Android-basert mobiltelefon som blir produsert av HTC. Den ble lansert i mai 2010, og selges i Europa fra juni samme år.Den har en 3,2 tommer stor kapasitiv berøringsskjerm, med mulighet for å zoome med to fingre. Den har operativsystemet Android versjon 2.1 (Éclair) med HTC Sense. Kameraet er 5 megapiksler og har LED blits. 


== Spesifikasjoner ==
Skjerm: 3,2 tommer
Skjermoppløsning: 240 x 320 (WVGA)
Styring: kapasitiv berøringsskjerm
3,5 mini jack for hodetelefoner
Batteri: 1300 mAh
Taletid: 490 minutter (GSM), 440 minutter (WCDMA)
Standbytid: 480 timer (GSM), 690 timer (WCDMA)
Kamera: 5 megapiksler, autofokus, LED blits, geotagging
GPS
528 MHz Qualcomm prosessor
RAM: 384 MB
ROM: 512 MB
Quadband GSM
microSD minnekort (max 32 GB)
Operativsystem: Android 2.1
Wi-Fi (IEEE 802.11 b/g)
Bluetooth 2.1 med EDR og A2DP
Standard Micro-USB
Størrelse: 106,75 mm (h), 60,4 mm (b) 12,9 mm (d)
Vekt: 118 g med batteri


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) HTC Wildfire – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
HTC produktside
Jürgen Melzer

Jürgen Melzer (født 22. mai 1981 i Wien) er en profesjonell østerriksk tennisspiller som deltok i de olympiske leker 2008 i Beijing.
Melzer kom til kvartfinalen under Sommer-OL i Beijing i 2008 og hans hittil beste prestasjon i en Grand Slam-turnering er seier over Novak Đoković fra Serbia i kvartfinalen i French Open 2010. Semifinalen tapte han til Rafael Nadal fra Spania som siden beseiret Robin Söderling i finalen og vant sin femte tittel i French Open.


== Grand Slam-titler ==
 Wimbledon:
Double menn: 2010 (sammen med Philipp Petzschner)
Mixeddouble: 2011 (sammen med Iveta Benešová)
 US Open:
Double menn: 2011 (sammen med Philipp Petzschner)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Jürgen Melzer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Jürgen Melzer – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Jürgen Melzer – Olympedia 
(en) Jürgen Melzer – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jürgen Melzer – ATP-touren 
(en) Jürgen Melzer – ITF Tennis 
(en) Jürgen Melzer – Davis-cupen
Resonant transneptunsk objekt

Et resonant transneptunsk objekt er et transneptunsk objekt som har en middelresonans med Neptuns omløpsbane. Omløpsperiodene til de resonante objektene er relaterte til forholdet mellom to små heltall i forhold til Neptuns omløpsbane, for eksempel 1:2, 2:3 og så videre. Resonante transneptunske objekter kan være en del av hoveddelen av Kuiperbeltet, eller tilhøre den fjernere spredte skiven.
Walter Block

Walter Edward Block (født 21. august 1941) er en anarko-kapitalistisk økonom tilknyttet den østerrikske skole.Blocks tidlig intellektuelle liv ble preget av likhetstankegang og sosialisme. I et intervju med Austrian Economics Newsletter, uttalte Block at han på 50- og 60-tallet bare var nok en kommunist fra Brooklyn. Hans læremester Murray Newton Rothbard har også hevdet at Brooklyn i etterkrigstiden var dominert av "kommunistisk kultur". Block har gitt enkelte møter med Ayn Rand æren for hans konvertering til libertarianismen, mens han enda var student. Alan Greenspan var også til stede på noen av møtene.


== Se også ==
Eviktionisme


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Walter Block – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Walter Block – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Walter Block på Internet Movie Database
Freden i Frederiksborg

Freden i Frederiksborg ble undertegnet på det danske slottet Fredriksborg den 3. juli 1720 og avsluttet den store nordiske krig hva angår Sverige og Danmark. 
Ved fredsavtalen forpliktet Sverige seg til å godta å betale toll i Øresund og Beltene, betale en stor pengesum til Danmark-Norge, bryte alliansen med hertugen av Holstein samt å ikke motsette seg en dansk okkupasjon av Slesvig. Fredsavtalen hadde allerede blitt undertegnet av Sverige den 3. juni samme år i Stockholm og ble da benevnt som den tredje freden i Stockholm.
Island under Sommer-OL 2000

Island under Sommer-OL 2000. Atten sportsutøvere, ni menn og ni kvinner fra Island deltok i fem grener, friidrett, skyting, seiling, svømming og turn under Sommer-OL 2000 i Sydney. De kom på delt 71.-plass i den uoffisielle medaljekonkurransen med en bronse. Friidrettsutøveren Gudrún Arnardóttir var Islands flaggbærer under åpningsseremonien.


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


== Kilder ==
Island under Sommer-OL 2000: Resultater og profilside Arkivert 14. juli 2011 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Island under Sommer-OL 2004

Island under Sommer-OL 2004. Tjueseks sportsutøvere, tjueen menn og fem kvinner fra Island deltok i fem sporter, friidrett, turn, seiling, svømming og håndball under Sommer-OL 2004 i Athen. De vant ikke noen medaljer. Håndballspilleren Gudmundur Hrafnkelsson var Islands flaggbærer under åpningsseremonien.


== Medaljer ==


== Kilder ==
Island under Sommer-OL 2004: Resultater og profilside Arkivert 20. oktober 2012 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Arkeologiåret 1686

Arkeologiåret 1686 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1686.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==
Skipet La Belle, som var en del i René-Robert Cavelier, Sieur de La Salles franske oppdagelses- og koloniseringsekspedisjon, forliser i Matagorda Bay i Texas. I nyere tid var det først i 1970-årene at det ble lett etter vraket, men det ble ikke funnet før i juni 1995. Mellom juni 1996 og mai 1997 ble det foretatt en betydelig maritim arkeologisk utgravning.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
10. februar – William Dugdale, engelsk antikvar, herold og historiker (født 1605)
Johann Georg von Langen

Johann Georg von Langen (født 22. mars 1699, død 25. mai 1776) var en tysk botaniker og forstmann. Johann Georg von Langen var født i Thüringen og han tilbrakte 25 år av sitt liv under dansk herredømme, hvorav 12 år i Norge og fra 1763 sine siste år i Danmark, hvor Frederik V på initiativ av overjegermester Carl Christian von Gram hentet ham til Danmark for å innrette kronens skoger i Nordsjælland til økonomisk rasjonell tømmerproduksjon.


== Referanser ==
Arkeologiåret 1690

Arkeologiåret 1690 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1690.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==
Ca. 1690 forliste Vũng Tàu-skipet i Sørkinahavet i Con Dao omtrent 150 km fra Vũng Tàu, Vietnam. I 1990-årene ble lasten hevet. Den var på minst 48 288 gjenstander av fin blå-og-hvit porselen fra Qing-dynastiet.


== Fødsler ==
14. januar – Chrysostomus Hanthaler, østerriksk cisterciensermunk, historiker og numismatiker (død 1754)
3. februar – Richard Rawlinson, britisk antikvar (død 1755)


== Dødsfall ==
15. september – Thomas Bartholin den yngre, dansk antikvar (født 1659)


== Eksterne lenker ==
Bilder fra funn på Vũng Tàu skipsvarket hos maritime-explorations.com
Snowflake Ski Jump

Snowflake Ski Jump er et skihoppanlegg ved byen Westby i Wisconsin, USA. Anlegget ligger i Timber Coulee, nord for Westby. Det består av fem hoppbakker med størrelse K106 (HS117), K65, K40, K20 og K10. Anlegget er eid av Snowflake Ski Club.
Snowflake Ski Club ble stiftet i 1922, og den første hoppbakken sto ferdig året etter. Dagens hoppbakke ble åpnet i 1961, og siste større ombygging ble gjort i 1999. Bakken var arena for USA-mesterskapet i skihopping i 1968 (bare én bakke), 1983, 1990, 1993 og 1997 (stor bakke).K106-bakken har blitt brukt i kontinentalcupen i spesielt hopp, senest i 2007. Bakkerekorden er 130 meter, satt av Fredrik Bjerkeengen (Norge) i et FIS-renn 10. februar 2008.


== Bakkerekorder siden 2000 ==


== Kilder ==
Skisprungschanzen-Archiv: Westby WI
Snowflake Ski Club: Snowflake Ski Club Facilities
Old School Collectibles: Westby ski jump has long, proud history (2007)
Wisconsin Energy Cooperative News: Soaring at Snowflake (februar 2005)
Sertifikat for HS 118-bakken
FIS


== Eksterne lenker ==
Snowflake Ski Club
Arkeologiåret 1615

Arkeologiåret 1615 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1615.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Arthur Agarde, engelsk antikvar (født 1540)
Arkeologiåret 1606

Arkeologiåret 1606 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1606.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
Hyde Parker (1739–1807)

Hyde Parker (født 1739, død 16. mars 1807) var en britisk marineoffiser og admiral, blant annet kjent for sin kommando over den britiske styrken som angrep København i 1801, senere kjent som angrepet på Københavns red.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hyde Parker var nest eldste sønn av viseadmiral Hyde Parker (1714–1783).


=== Royan Navy ===
Han gikk inn i Royal Navy i ung alder, allerede 19 år gammel, i 1758, ble han løytnant, etter å ha tjenestegjort på sin fars fartøy. Fem år senere, i 1763, ble han utnevnt til post-captain (avleggs tittel, tilsvarer omtrent kommandør). Fra 1766 tjenestegjorde han i Karibia og i nordamerikanske farvann og han utmerket seg ved å bryte gjennom forsvarsverkene ved North River ved New York i 1776. 
Hans innsats ved denne trefningen bidro til at han ble adlet i 1779. I 1778 deltok han i ekspedisjonen til Savannah og året etter havarerte fartøyet han kommanderte ved kysten av Cuba, som da var i krig med Storbritannia. Sammen med sin besetning forskanset de seg og ble etterhvert brakt trygt ut av andre britiske fartøyer. 
Sammen med sin far deltok han i slaget ved Doggerbank i 1781 og med Richard Howe i to trefninger ved Gibraltar. 
Han nådde admirals grad 1. februar 1793, samme dag som Storbritannia erklærte krig mot den nye franske republikken. Han tjenestegjorde som kontreadmiral under Samuel Hood ved Toulon og Korsika. Han ble utnevnt til viseadmiral i 1794 og deltok under admiral Hotham ved de uavgjorte trefningene 13. mars og 13. juli 1795. Fra 1796 til 1800 var han sjef for flåtestyrkene ved Jamaica og utførte operasjoner i Karibia med dyktighet.
Hyde Parker ble admiral 14. februar 1799. I 1801 ble han utnevnt til sjef for styrken som skulle bryte opp det nordlige nøytralitetsforbundet, med viseadmiral Horatio Nelson som nestkommanderende. København som var styrkens første mål falt i angrepet på Københavns red 2. april 1801 ved heftige angrep fra Nelsons skvadron, Parker med sine tyngre skip tok lite del i kampene. Ved slagets mest intense fase heiste Parker flaggsignaler for å få Nelson til å trekke seg tilbake, mens Nelson satte kikkerten for sitt blinde øye og utbrøt at «Jeg ser faktisk ikke signalet». Parkers motvilje mot å avansere inn i Østersjøen etter seieren ble senere sterkt kritisert. Kort etter ble han kalt tilbake og Nelson etterfulgte han som sjef for styrken. 
I 1800 giftet han seg med sin andre kone, Frances, datter av Sir Richard Onslow og de etablerte seg på herregården Benhall Lodge i Suffolk. Hyde Parker døde 16. mars 1807.
Hans sønn, den tredje Hyde Parker (1786–1854) ble kontreadmiral i 1841 og viseadmiral i 1852, fra 1853 tjenestegjorde han som First Sea Lord i Royal Navy men døde 25. mai 1854.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Cundall, Frank (1915). Historic Jamaica. West India Committee. 
NT staff (13. mai 2013). «Melford Hall history». The National Trust. Besøkt 15. mai 2013. 
«The Parkers: a naval dynasty». The National Trust. Besøkt 15. mai 2013. 
 Rines, George Edwin, red. (1920). «Parker, Hyde». Encyclopedia Americana.
Arkeologiåret 1655

Arkeologiåret 1655 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1655.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==
William Dugdale – publikasjon av Monasticon Anglicanum påbegynnes.


== Andre hendelser ==
Det antas at Abbotsham depotet ble gravd ned ca. 1655. Depotet ble funnet igjen i 2001.


== Fødsler ==
16. januar – Bernard de Montfaucon, fransk munk, paleograf og arkeolog (død 1741)
10. september – Caspar Bartholin den yngre, dansk medisiner, jurist og forfatter av arkeologiske verk (død 1738)
Andrew Allam, engelsk antikvar og sakprosaforfatter (død 1685)


== Dødsfall ==
Curzio Inghirami, italiensk arkeolog (født 1614)


== Referanser ==
Arkeologiåret 1669

Arkeologiåret 1669 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1669.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==
29. august  – John Anstis, engelsk heraldiker og antikvar (død 1744)


== Dødsfall ==
Leonardo Agostini, italiensk antikvar (født 1593)
Arkeologiåret 1650

Arkeologiåret 1650 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1650.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==
1650 eller 1651 – John Bagford, britisk antikvar og forfatter (død 1716)


== Dødsfall ==
18. april – Simonds d'Ewes, engelsk baron, antikvar og politiker (født 1602)
Regalskip

Regalskip (regalskepp på svensk) er den svenske klassifiseringen av de største krigsskipene i Flottan på 1600-tallet. Det er ikke bare en klassifisering etter størrelse, men også et begrep for skip som hadde navn med utgangspunktet i kronregalier. Kronregalier er verdighetstegn for kongelige eller andre fyrstelige skikkelser med de viktigste gjenstander som kroner, scepter og riksepler.
De største krigsskipene i den svenske flåten var ansett som verdighetstegn i deres egne rett, og dermed fikk symbolsk viktige navn. Axel Oxenstierna introduserte den nye ordningen omkring lest i 1633 for det svenske riket. 1 läst betyr 1,93 m³ og deretter 2448 kg.

Regalskip: 400–500 lester
Stort orlogsskip: 300–350 lester
Rette orlogsskip: 200–250 lester
Mindre skip: 150–200 lester
Minste skip: 100–150 lester


== Skipsnavn ==
Regalskipet «Äpplet» (1622 Västervik) Solgt i 1625.
Regalskipet «Vasa» (1628 Blaiseholmen), 64 kanoner. Forlist i jomfruturen, nå hevet og omgjort til museumskip.
Regalskipet «Äpplet» (1628 Blasieholmen) 74 kanoner. Solgt i 1659
Regalskipet «Kronan» (1632 Skeppsholmen) 74 kanoner. Senket i Oxdjupet som hindring i 1675.
Regalskipet «Scepter» (1656 Blaiseholmen) 58 kanoner. Senket i Oxdjuper som hindring i 1675.
Regalskipet «Draken» (1656 Skeppsholmen) 64 kanoner. Erobret av fienden i 1677.
Regalskipet «Viktoria» (1658 Skeppsholmen) 76 kanoner. Utgått i 1686.
Regalskipet «Saturnus» (1662 Bodekull) 64 kanoner. Senket i 1707.
Regalskipet «Riksäpplet» (1663 Göteborg) 84 kanoner. Senket i Dalarö havn 5. juni 1676.
Regalskipet «Svärdet» (1663 Skeppsholmen) 86 kanoner. Senket av fienden 1. juni 1676.
Regalskipet «Wrangel» (1664 Skeppsholmen) 60 kanoner. Utgått i 1713.
Regalskipet «Nyckelen» (1665 Bodekull) 86 kanoner. Senket av fienden i 1679.
Regalskipet «Mars» (1665 Lübeck) 72 kanoner. Erobret av fienden i 1677.
Regalskipet «Jupiter» (1665 Lübeck) 68 kanoner. Senket i 1710.
Regalskipet «Venus» (1667 Karlshamn) 62 kanoner. Omnavnet til «Finland» i 1685, senket i 1706.
Regalskipet «Stora Kronan» (1668 Skeppsholmen) 126 kanoner. Senket under sjøslag 1. juni 1676.
Regalskipet «Solen» (1669 Lübeck) 72 kanoner. Senket i 1694.
Regalskipet «Mercurius» (1672 Karlshamn) 66 kanoner. Erobret av fienden i 1677.


== Litteratur ==
Gunnar Unger; Illustrerad svensk sjökrigshistoria, omfattande tiden intill 1680, Albert Bonniers Förlag, Stockholm 1909
Arkeologiåret 1651

Arkeologiåret 1651 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1651.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==
1651 eller 1650 – John Bagford, britisk antikvar og forfatter (død 1716)


== Dødsfall ==
Arkeologiåret 1656

Arkeologiåret 1656 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1656.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==
William Dugdale publiserer Antiquities of Warwickshire


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==
14. september – Thomas Baker, engelsk antikvar (død 1740)
Patrick Abercromby, skotsk lege, historiker og antikvar (død ca. 1716)


== Dødsfall ==
Arkeologiåret 1642

Arkeologiåret 1642 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1642.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
John Barkham, engelsk antikvar og historiker (født ca. 1572)
Tramplin Kasjtak

Tramplin Kasjtak (russisk: Трамплин Каштак) er et skihoppanlegg ved Krasnojarsk i Russland. Anlegget består av fire hoppbakker med størrelse K132, K87, K50 og K25. K132-bakken er verdens største blant hoppbakkene som i dag regnes som storbakker. Ingen av bakkene er imidlertid lenger i bruk.
Den første hoppbakken i Krasnojarsk ble bygd i 1939. I 1958 ble den første bakken i Kasjtak bygd, en 50 metersbakke. Senere ble det bygd flere større bakker i anlegget. Den sovjetiske landslagshopperen Oleg Serov døde i 1986 etter et fall i den nest største bakken i Kasjtak, under vinter-Spartakiaden i Krasnojarsk.Et annet skihoppanlegg ved Krasnojarsk, Tramplin Nikolajevskaja Sopka, er fremdeles i drift. Dette anleggets største bakke er K112.


== Bakkerekorder ==
K132: 154 meter (Vadim Zakharov, 1985)
K87: 94 meter (Valerij Karetnikov, 1986)
K50: 52 meter (R. Martynov, 1991)
K25: 27 meter (V. Sjnitov, 1977)


== Referanser ==


== Kilder ==
Skisprungschanzen-Archiv: Krasnoyarsk (Kashtak)
Skisprungschanzen-Archiv: World's largest ski jumps (uoffisiell liste)
Arkeologiåret 1601

Arkeologiåret 1601 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1601.


== Andre hendelser ==
Cabinet des médailles blir opprettet.


== Fødsler ==
Ca. 1600 – Dubhaltach Mac Fhirbhisigh, irsk antikvar og historiker (født 1671)
Ca. 1600 – Famiano Nardini, italiensk arkeolog (død 1661)


== Dødsfall ==
19. august – William Lambarde, engelsk antikvar og forfatter som skrev om juss (født 1536)
Robert Beale, engelsk diplomat, administrator og antikvar (født 1541)
La Casella oljekraftverk

La Casella oljekraftverk (italiensk: Centrale Termoelletrica di La Casella) er et varmekraftverk i Italia. Det har enhetsnummer 307-A-387, og en installert produksjonskapasitet på 1200 MW. Anlegget ble utbygd omkring 1970–1972. Brenselstypen er tungolje og fyringsolje.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 2 783 132 tonn, mens samme års kvote var på 2,24 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
SEI database, USA.
Arkeologiåret 1634

Arkeologiåret 1634 er en oversikt over blant annet utgravninger, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkeologi i 1634.


== Utforskninger ==


== Utgravninger ==


== Funn ==


== Publiseringer ==


== Andre hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
18. januar – Richard Broughton, katolsk prest og antikvar (født ca. 1558)