jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Wo finde ich den Mann

Wo finde ich den mann er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 2003.


== Sporliste ==
«Wo finde ich den mann»
«Heut' nacht im sternenschein»
«Amore, Amore, Amore»
«Good-Bye Cowboy»
«Yes, Mister Supermann»
«Aber du»
«Heja, heja ein sombrero»
«Blue Boy»
«Holl-Dolly-Day»
«Das weiss sogar der kleinste spatz»
«Diavolo»
«Glaub' an mich»
«Dass ich dich liebe, weiss dieganze stadt»
«Baby, Lass deine sorgen sorgen sein»
«Kleines schiff auf grosser reise»
«Noch einmal und noch einmal»
«Belle mademoiselle»
«Wow wow wee»
«Hand aufs herz, mon ami»
«Doch dann kam rosamaria»
«So sind alle maenner»
«Wer hat meinen Jo Gesehn»
«Hopsassa»
«Andere sind genauso lieb wie du»
«Weekend und sonne»
«Frankie ist mein boy»
«Wir jungen leute» med Ted Herold
«Das macht die liebe» med Peter Kraus
«Mein liebling ist mir treu» med Peter Kraus
«Schoen ist die liebe» med Peter Kraus
«Ich traeum vom honey moon» med Peter Kraus
«Sonne, pizza und amore» med Peter Kraus
«Stell dir vor wir waeren einpaar» med Fritsch
«Tschau, tschau-auf-wiedersehn» med Ted Herold
En time til

En time til er et musikkalbum med BokkeReidars Bluesband, utgitt i 2004.


== Sporliste ==
«Hvis du gjer slik med mej»'
«Lokka mej med sjarm»
«Ut å gå»
«Det du he»
«Gjer det godt igjen»
«Bondeknøl»
«Gal etter kvinnfolk»
«Skuldig»
«Hypp på dej»
«En time til»
«So gla'»
«Du har mej»
«Deilig og pen»
«Ikkje lyg til mej»
Tour de France 1969

Tour de France 1969 var den 56. utgaven av Tour de France, fra 28. juni til 20. juli. 
Rittet var 4110 km langt, fordelt på 22 etapper, 4 tempoer og en lagtempo. Syklistene kjørte med en gjennomsnittsfart på 35,409 km/t. Det var i dette året at noe veldig spesielt skjedde, noe som ingen andre ryttere hadde gjort og fortsatt ikke har greid. Eddy Merckx vant sammenlagtkonkurransen, poengkonkurransen, klatrekonkurransen, kombinasjonstrøya og laget hans, FAEMA vant lagkonkurransen.
Eddy Merckx brukte 116 timer, 16 minutter og 2 sekunder, 17 minutter og 54 sekunder foran franske Roger Pingeon. I 1967 og 1968 var det nasjonale lag, men i 1969 ble det forandret slik at de lenger ikke var det, fra da av het det som sponsorene deres het.


== Sammenlagt ==


== Etappene ==


== Trøyene dag for dag ==
I levande live (1989-album)

I levande live er et konsertalbum med BokkeReidars Bluesband, utgitt i 1989. Dette er bandets debutalbum.


== Sporliste ==
«Intro – Theme»
«Fast Swing, Hot Blues»
«Sick'n Tired»
«Come on Home»
«A Nice Experience»
«Flip Flip & Fly»
«Shotgun Blues»
«I'm With You»
«The Hex»
«Sheakin' Around»
«Fannie Mae»
«Sweet Home Chicago»
Gerhard Gjerding

Gerhard Gjerding (født 10. april 1886 i Flekkefjord, død 1. januar 1971 i Oslo) var en norsk illustratør. Gjerding står for svært mange bokomslag til norske barnebøker. Motivene på disse viser ofte en eller flere personer, gjerne iført moteriktige klær, i et utemiljø.
Blant bøkene han har illustrert omslaget til, er

Johan Bojers Liv (1922)
Anne Margrethe Ullenstens Else og jeg (1923)
Hans Aanruds Sølve Solfeng (1924)
Ranka Knudsens I den nye byen. Fortalt av Ragna Kristine 13 1/2 år gammel. (1925),
Oluf Vilhelm Falck-Ytters roman Håkon Håkonsen (1927)
Margit Ravns ungpikeroman (og debutbok) Sorenskriverens tvillinger (1927)
E. Phillips Oppenheims roman Felice, oversettelse ved Hans Krag utgitt på H. Aschehoug & Co. (W. Nygaard) (1932)
Ruth Nissen-Drejers Reisen til Nizza (1933)


== Eksterne lenker ==
Eksempler på Gerhard Gjerdings bokillustrasjoner
Søkeresultat i BIBSYS: liste over bøker illustrert av Gerhard Gjerding
død lenke] Katalog til arkiv etter Gerhard Gjerding hos Statsarkivet i Kristiansand
Røykbadstue

Røykbadstue er en tradisjonell bygningtype kjent fra ulike deler av Norge. Røykbadstuene har tradisjonelt blitt brukt til å skjøtte den personlige hygiene. Røykbadstuer er kjent blant annet fra Neiden, Færsnes og Finnskogen. Norsk Skogfinsk Museum har arbeidet for å kartlegge og opplyse om røykovnsteknologien som benyttes for å varme opp røykbadstuer.


== Eksterne lenker ==
Norsk Skogfinsk Museum((http://www.skogfinskmuseum.no/))
Rie

Rie er et tørkehus for korn. Ria er en bygningstype som ble innført til Norge av skogfinnene. Norsk Skogfinsk Museum er blant pådriverne for å bevare eksisterende rier og kunnskapen om denne bygningstradisjonen. Ria fyres opp ved hjelp av en røykovn. I likhet med røykstuer og røykbadstuer har ria ingen pipe, men en ljore, det vil si en åpning i taket der røyken slipper ut.


== Eksterne lenker ==
Norsk Skogfinsk Museum
Grue kommunes hjemmesider – artikkel om Finnetunet
Svedjerug

Svedjerug, også kalt fallrug og finnrug, er en rugsort som egnet for dyrking på mark der det drives svedjebruk. Svedjerugen er toårig, den trenger kulde og kort dag for å danne aks på samme måte som dagens rugsorter. Svedjerugen ble normalt sådd tidlig på sommeren, og det ble brukt svært lite såkorn per arealenhet, mens dagens rugsorter såes på ettersommeren eller tidlig høst og det brukes langt større såmengder. Svedjerugen hadde den egenskapen at den ga god avling i askeblandet jord.


== Historie ==
Som all annen rug, stammer også svedjerug fra Sentral-Asia. I høydeområdene i Afghanistan og Irak finnes det mange varianter av rug. Disse opptrådte tidlig som ugress i hvete, men når de ble spredt med frøhandel lenger nord inn i Russland, viste rugen seg mer egnet til å dyrke her enn hvete. Ekspansjonen skjedde i perioden fra 400 f.kr. og fremover. 
Noen steder i det sentrale Russland utviklet det seg etter hvert en rugtype som var spesielt godt egnet til svedjebruk. En gang før år 1000 nådde denne svedjerugen Øst-Finland og Karelen. I disse store granskogområdene gav den etter hvert opphav til en befolkningsekspansjon, slik at det mot slutten av 1400-tallet oppsto mangel på egnede svedjeområder som kunne brennes. Først dro de til vestre Finland, deretter til Øst-Sverige, og videre vestover. Omkring 1640 nådde de første svedje-finnene Norge.
Den særegne skogfinske svedjerugen var ansett som tapt, men Per Martin Tvengsberg fant noen få rugkorn i en gammel låve på Finnskogen og klarte å få dem til å spire. Fra disse få kornene stammer all moderne svedjerug. 


== Kvalitet ==
Ifølge Norsk Genressurssenter har svedjerugen gode dyrkingsegenskaper. Den har god buskingsevne, opp til 94 strå fra samme plante, med over 50 korn per aks. Den blir over to meter høy, dekker derfor jorda godt og gir god avling og en spesiell halm. I tillegg skal den gi et korn som er godt på smak.


== Såvare ==
I 2003 ble en rekke bestemmelser om produksjon av forskjellige jordbruksprodukter, inkludert såvareloven, fjernet. I stedet ble lov om mattrygghet innført for å sikre "helsemessig trygge næringsmidler og fremme helse, kvalitet og forbrukerhensyn langs hele produksjonskjeden, samt ivareta miljøvennlig produksjon." Loven skulle videre fremme god plante- og dyrehelse. 
Kort tid etter ble såvareforskriften endret i tråd med den økte oppmerksomheten på matsikkerhet og sikring av innsatsvarer, slik at bare såvareforretninger skulle kunne innføre, eksportere, omsette og produsere såvare. I 2008 ble det gjort unntak for ikke-kommersiell omsetning av bevaringsverdige frøsorter.


== Referanser ==
Norsk Genressurssenter

Norsk Genressurssenter ble etablert i 2006 som et rådgivende og utøvende organ for Landbruks- og matdepartementet. Formålet med senteret er å fremme bevaring og bruk av norske genressurser innen husdyr, planter og skogtrær, for blant annet å sikre artsmangfoldet. Norsk Genressurssenter er en avdeling ved Norsk institutt for bioøkonomi. Senteret har ansvar for å bevare genetisk materiale fra norske kulturplanter. 


== Bevaring av frø ==
Planter som kan bevares som frø tas hånd om i den fellesnordiske genbanken NordGen og Svalbard globale frøhvelv. 


== Bevaring av frukt ==
Genressurssenteret bevarer fruktsorter i Norge i samarbeid med museer, bygdetun og undervisningsinstitusjoner. Dette er:

Hedmarksmuseet/ Domkirkeodden
Hardanger folkehøgskule
Hardanger folkemuseum
Hjeltnes vidaregåande skule
Hvaler fruktprosjekt
Karnilstunet
Lier bygdetun
Lund bygdemuseum og kulturbank
Nordfjord folkemuseum
Norsk fruktmuseum
Norsk hagebruksmuseum
Ryfylkemuseet
Sagaplant
Universitet for miljø og biovitenskap


== Bevaring av prydvekster ==
Bevaring av historiske prydplanter skjer ved at levende planter tas vare på i plantesamlinger/feltgenbanker. Tilsammen er ti institusjoner involvert i arbeidet med å ta vare på roser og stauder, inkludert georginer og løkvekster som liljer og tulipaner. Disse er:

Agder naturmuseum og botaniske hage (Tusenårshagen)
Tromsø arktisk-alpine botaniske hage (tradisjonshagen)
Historiske hager i Lofoten
Ringve botaniske hage (gamlehagen)
Botanisk hage (Oslo) (Oldemors hage)
Gamle Hvam Museum
Arboretet og Botanisk hage i Bergen
Lier bygdetun
Norsk hagebruksmuseum
Universitet for miljø og biovitenskap


== Plantearven-prisen ==
Norsk Genressurssenter deler ut den årlige Plantearven-prisen for å «stimulere til opplysning, engasjement og tiltak for å bevare og bruke våre genressurser». Prisen går til Den går til «personer, institusjoner eller organisasjoner som har gjort en særlig innsats for bevaring og bruk av genetisk plantemangfold».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk Genressurssenters hjemmesider
Plantearven-prisens hjemmesider
Buskingsevne

Buskingsevne er planter i gressfamiliens evne til å danne strå. Dersom en jordbruksplante har god buskingsevne, trengs det forholdsvis mindre såkorn til samme dyrkingsareal enn ved bruk av en plantesort med dårligere buskingsevne. Svedjerug er et eksempel på en kornsort som har meget god buskingsevne, det vil si at den har evnen til å danne mange strå fra én plante.


== Eksterne lenker ==
Norsk Genressurssenter
Finnemanntallet for 1686

Finnemanntallet for 1686 var en folketelling iverksatt av norske myndigheter i 1686 for å få en oversikt over hvor mange finske innvandrere, eller skogfinner, som hadde slått seg ned i Norge.
Savolaksere skal ha hatt urgamle slektsnavn som var viktige for dem. Eilert Sundt nevner i 1850 etter sitt besøk på Finnskogen, at «enhver Fin bærer nemlig i stedet for Fadernavn et ældgammelt, vistnok allerede fra Finland medtaget Slægtsnavn... Ogsaa Finnernes Gaarde og Torper (som Husmandspladsene her kaldes) have finske Navne ved Siden af de norske.» (Sundt 1850: 197) Kristian Østberg bekrefter at «bøndene i Savolax har fra meget gammel tid kalt og brukt særpregede slektsnavn. Alle innflytterne til de norske Finnskogene kjente sine slektsnavn. Solør-finnene brukte dem lenge og holdt dem ved like seg imellom. Hertil bidrog Carl Axel Gottlunds opfrisking av dem i 1820-årene svært meget.» (Østberg 1978:203) Men svenske og norske protokoller har svært få finske slektsnavn. Kanskje var de vanskelige å stave, og svenske og norske embetsmenn fant det kanskje heller ikke nødvendig. I stedet ble disse fremmedartede navnene erstattet med fornavn og farsnavn med tillegget -sen eller -datter, evemtuelt tilføyelsen «finne». Men finnemanntallet fra 1686 inneholder mange finske navn tilpasset norsk: Hammelan for Hämäläinen, Pur og Puran for Purainen, Reisen for Räisäinen og Tysk for Tyyskiäinen.Bjørnstjerne Bjørnson og fetteren Rikard Nordraak nedstammet fra skogfinnen Mads Mikkelsen Finne på Land. Mads Mikkelsen Nordraach, som var Bjørnsons morfar og Nordraaks farfar, kom fra husmannsplassen Nordråkeidet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Finnemanntallet for Asker og Bærum 1686. Et litet bidrag til skogfinnenes saga. I Asker og Bærum historielags årbok nr 2 (1957). S. 61-78. Red. Kristian Nissen.
Berit Sagen Ramsfjell: Finneinnvandringen. Asker og Bærum historielags årbok nr. 47 (2006).


== Eksterne lenker ==
Asker og Bærum Historielag
Finnemantallet 1686
Finnskogen Turistforening
Ole F. Bergan

Ole Ferdinand Bergan (født 30. oktober 1876 i Våle, død 21. juni 1956 i Tønsberg) var en norsk forretningsmann og oppfinner. Han var blant pionerene innen biltrafikk og bilomsetning i Vestfold, men er i dag best kjent som oppfinneren av den moderne ryggsekken med meis, «Bergans meis».


== «Bergans meis» ==


== Referanser ==


== Kilder ==
Bergans 1908–2008 Brosjyre fra Bergans of Norway
Holtsmark Golfklubb

Holtsmark Golfklubb ligger i Sylling i Buskerud. Klubben har idag ca. 4500 medlemmer. Golfanlegget omfatter 2 golfbaner, en 18 hulls og en 9 hullsbane, driving range og diverse treningsområder. 18 hullsbanen er designet av Robert Trent Jones II.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Lydighet

Lydighet kan referere til:

Lojalitet, en personlig egenskap
Disiplin, evne til å utføre handlinger under ledelse av andre
Lydighet (hundesport)
Underkastelse
Konrad II Ota av Böhmen

Konrád II Ota (født ca. 1135, død 9. september 1191) var hertug av Böhmen fra 1185. Før det var han hertug av Znojmo fra 1177 og deretter markgreve av Mähren fra 1182 til 1186. Han tilhørte huset Přemyslid. 
Han var sønn av hertug Konrad II av Znojmo og den serbiske prinsessen Maria, datter av Uroš I av Serbia. 
Sommeren 1176 invaderte han områdene til hertug Sobeslav II av Böhmen, nord for Donau. Han ble bannlyst av pave Alexander III på grunn av plyndring av kirker og klostre. 
I 1182 gjorde Konrad opprør mot hertug Fredrik av Böhmen og ble utnevnt som markgreve av keiser Frederik Barbarossa, som var en fiende av hertugen. Etter hertug Frederiks død i 1189, ble han valgt til ny hertug av Böhmen, med støtte av adelen. I mai samme år ble han anerkjent av keiseren.
I sin regjeringstid støttet han seg på adelen og ga dem utvidede rettigheter.Konrad fulgte keiserens sønn Henrik, på hans felttog for å erobre kongeriket Sicilia, som Henriks hustru Constance hadde arverett til.
Konrad døde av pest i Napoli.


== Referanser ==
Konfliktåret 1798

Konfliktåret 1798 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1798.


== Pågående kriger ==
Revolusjonskrigene  (1792-1802)
Keiserdømmet Østerrike, Preussen, Storbritannia, Det russiske keiserdømmet, Franske rojalister, Spania, Kongedømmet Portugal, Kongedømmet Sardinia, Kongedømmet Sicilia, Andre italienske stater, Det osmanske rike, De forente Nederlandene
Frankrike, franske satellittstater, United Irishmen, United Legions, Danmark-Norge
Den fransk-amerikanske krig (1798-1800)
USA
Frankrike
Den haitiske revolusjon (1791-1804)
Haiti på den ene siden.
Frankrike og De polske legioner på den andre siden.


== Opprør ==
Den hvite lotus' opprør (1796-1804)


== Hendelser ==
23. mai – 23. september – Det irske opprøret 1798 pågår.
21. juli – Napoléon Bonaparte beseirer mamelukkene i slaget ved pyramidene.
2. august – Horatio Nelson seirer mot Frankrike i slaget på Nilen.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1757

Konfliktåret 1757 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1757.


== Pågående kriger ==
Det korsikanske opprøret (Korsika) (1755-1769
Pommerske krigen (1757-1762)
Sverige på den ene siden
Preussen på den andre siden


=== Sjuårskrigen ===
Sjuårskrigen (1756-1763)
Den nordamerikanske delen av syvårskrigen: Den franske og indianske krig (1754-1763)
Storbritannia, Irokeserføderasjonen, de tretten koloniene
Frankrike, First Nation-allierte:  Algonquin, Lenape, Wyandot, Ojibwa, Ottawa, Shawnee


== Hendelser ==
6. mai – Preussen seirer mot Østerrike i slaget ved Praha.
13. september – Pommerske krigen starter.
5. november – Preussen seirer mot Frankrike og Østerrike i slaget ved Rossbach.


== Fødsler ==
14. juli – Anders Fredrik Skjöldebrand, svensk offiser, adelsmann, forfatter og tegner (død 1834)


== Dødsfall ==
…


== Referanser ==
Konfliktåret 1746

Konfliktåret 1746 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1746.


== Pågående kriger ==
Den østerrikske arvefølgekrig (1740-1748)
Østerrike, Storbritannia, Republikken Forenede Nederlandene, Sachsen, kongeriket Sardinia og Russland på den ene siden.
Preussen, Frankrike, Spania, Bayern og kongeriket Napoli på den andre siden


== Hendelser ==
11. oktober – Frankrike seirer over Østerrike og dets allierte i slaget ved Rocoux.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1745

Konfliktåret 1745 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1745.


== Pågående kriger ==
Den østerrikske arvefølgekrig (1740-1748)
Østerrike, Storbritannia, Republikken Forenede Nederlandene, Sachsen, Kongeriket Sardinia og Russland på den ene siden.
Preussen, Frankrike, Spania, Bayern og kongeriket Napoli på den andre siden


== Hendelser ==
4. juni – Preussen beseirer Sachsen og Østerrike i slaget ved Hohenfriedberg.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1743

Konfliktåret 1743 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1743.


== Pågående konflikter ==
Korsikanske opprøret (1733-1743)
Den østerrikske arvefølgekrig (1740-1748)
Østerrike, Storbritannia, Republikken Forenede Nederlandene, Sachsen, Kongeriket Sardinia og Russland på den ene siden.
Preussen, Frankrike, Spania, Bayern og kongeriket Napoli på den andre siden
Den russisk-svenske krig (1741 – 1743)
Russland på den ene siden
Sverige på den andre siden


== Hendelser ==
27. juni – Kong Georg II av Storbritannia og Østerrike seirer mot Frankrike i slaget ved Dettingen.


== Fødsler ==
12. november – Jacques Antoine Hippolyte de Guibert, fransk general og militærteoretiker.


== Dødsfall ==
Charles Emil Lewenhaupt, generalløytnant i den svenske armeen (henrettet).
Henrik Magnus von Buddenbrock, generalløytnant i den svenske armeen (henrettet).


== Referanser ==
Konfliktåret 1741

Konfliktåret 1741 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1741.


== Pågående konflikter ==
Korsikanske opprøret (1733-1743)
Den østerrikske arvefølgekrig (1740-1748)
Østerrike, Storbritannia, Republikken Forenede Nederlandene, Sachsen, Kongeriket Sardinia og Russland på den ene siden.
Preussen, Frankrike, Spania, Bayern og kongeriket Napoli på den andre siden
Den russisk-svenske krig (1741 – 1743)
Russland på den ene siden
Sverige på den andre siden
Krigen om kaptein Jenkins øre (1739 – 1748)
Kongeriket Storbritannia på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==
3. september – Russerne beseirer den svenske armeen ved Villmanstrand.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…


== Referanser ==
Konfliktåret 1721

Konfliktåret 1721 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1721.


== Pågående kriger ==
Den store nordiske krig (1700-1721)
Russland, Det polsk-litauiske samvelde og Sachsen på den ene siden
Sverige på den andre siden.


== Hendelser ==
Mai-juni – Den russiske marinen herjer Norrlandskysten. Hudiksvall, Härnösand, Piteå, Sundsvall, Söderhamn og Umeå brennes ned av russerne, men Gävle forsvares.
5. juni – Slaget ved Selånger slutter med russisk seier og at Sundsvall brenner ned. Det siste feltslaget i den store nordiske krigen.
10. september – Freden i Nystad mellom Sverige og Russland avslutter den store nordiske krigen.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1720

Konfliktåret 1720 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1720.


== Pågående kriger ==
Den store nordiske krig (1700-1721)
Russland, Det polsk-litauiske samvelde, Sachsen, Preussen og Hannover på den ene siden
Sverige på den andre siden.
Kvadrupelalliansekrigen (1718-1720)
Storbritannia, Nederlandene, Frankrike og Østerrike på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==
17. februar – Kvadrupelalliansekrigen avsluttes ved freden i Haag. Sicilia til Østerrike og Sardinia til Savoia. Hertugen av Savoia blir konge av Sardinia.
27. juli – De svenske og russiske marinene støter sammen i slaget i Ledsund.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Sankta Maria i Rosengård

Sankta Maria i Rosengård er en romersk-katolsk menighet i Malmö. Den nåværende kirken ble innviet 6. januar 1990 av biskop Hubertus Brandenburg.
Oblatfedrene kom till Malmö i 1966, men først i 1975 ble det etablert en anneksmenighet i Rosengård da de etablerte seg i en mindre villa i Ekgatan 35, hvor det ble innredet et kapell og prestebolig. Like etter var dette blitt for lite, og man kjøpte et større hus på andre siden av gaten  med adresse  Ekgatan 40, hvor første etasje ble bygget om til et kapell. Dette ble kalt Mariakapellet og ble innviet 18. oktober 1978 av biskop Hubertus Brandenburg.
6. januar 1986 ble Rosengård en egen menighet med navnet Maria i Rosengård katolska församling.
Menighetsbygningen og kirken ble etter hvert for lite, og det ble anskaffet en ny tomt og etter to års byfggearbeider kunne dagens kirke bli innviet.
Kirken har innvendige utsmykninger av Eva Spångberg. Glasskunsten er utført av den polske kunstneren Malopsza.
Kirkeklokkene ble innviet 28. september 1996 og er benevnt Johannes Paul II og Ingrid av Skänninge. 


== Eksterne lenker ==
Sankta Maria i Rosengård
Konfliktåret 1719

Konfliktåret 1719 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1719.


== Pågående kriger ==
Den store nordiske krig (1700 – 1721)
Russland, Det polsk-litauiske samvelde, Danmark, Sachsen, Preussen og Hannover på den ene siden
Sverige og Holstein-Gottorp på den andre siden.
Kvadrupelalliansekrigen (1718 – 1720)
Storbritannia, Nederlandene, Frankrike og Østerrike på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==
4. juni – Russisk seier i slaget ved Ösel under den store nordiske krig.
13. august – Slaget ved Stäket stopper et russisk framstøt i retning Stockholm.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
8. desember – Ulrik C. Gyldenløve, dansk admiral (født 1678)
Oblatfedrene

Oblatfedrene er det vanlige navnet på en katolsk kongregasjon. Det fulle navn er  Congregatio Missionariorum Oblatorum Beatae Mariae Virginis Immaculatae – OMI, Oblatene av den ubesmittede Jomfru Maria. Ordenen har også lekmenn.
Ordenen ble grunnlagt i Aix-en-Provence i januar 1816 av Eugène de Mazenod (1782-1861), som var prest i Marseille erkebispedømme og ble ordenens første generalsuperior. Ordenen ble stadfestet 17. februar 1826 av Leo XII. Ordenens formål var opprinnelig å bidra til en religiøs vekkelse i Aix-området etter den franske revolusjonens religionsforfølgelser og Napoleonskrigenes uro. Ordenen vokste imidlertid ut av den lokale rammen og ble en misjonsorden med 4 000 oblatfedre i 66 land.Eugène de Mazenod ble ordinert til biskop i 1837. Han ble helligkåret 3. desember 1995 av pave Johannes Paul II.
Generalsuperior er Louis Lougen fra USA som ble valgt på generalkapitlet 8. september til 8. oktober 2010 i Roma. I de foregående tolv årene hadde Wilhelm Steckling vært superior.Ordenen er også virksom i Norge med oblatfedre som virker i henholdsvis Maria-menigheten i Askim og i St. Paul menighet i Bergen. Tidligere har 15 oblatfedre virket i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Missionary Oblates of Mary Immaculate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Asiatic Society

The Asiatic Society er en institusjon for Asiatiske studier som ble grunnlagt av William Jones den 15. januar 1784, under et møte ledet av Sir Robert Chambers, øverste dommer i høyesterett ved Fort William, den gangen hovedstaden i Britisk India. Ved grunnleggelsen hadde den navnet Asiatick Society. I 1825 ble den antikke bokstaven k fjernet uten noen formell resolusjon, og institusjonen ble omdøpt til The Asiatic Society. I 1832 ble navnet endret til The Asiatic Society of Bengal og igjen i 1931 til The Royal Asiatic Society of Bengal. Den 1. juli 1951 fikk institusjonen endelig sitt nåværende navn.
Asiatic Society har sin bygning i Park Street in Kolkata (Calcutta), hvor den flyttet inn i 1808. I 1823 ble Medical and Physical Society of Calcutta etablert, og alle møtene til denne organisasjonen ble avholdt i Asiatic Society.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Asiatic Society of Bengal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons