Lyder Borthen

Lyder Must Borthen (født 4. mai 1849 i Trondheim, død 8. desember 1924 samme sted) var en prisbelønt norsk øyelege og forsker, kjent for sine studier av spedalskhet i øyet.Etter examen artium 1867 fra Trondheim katedralskole ble han cand.med. i Christiania ved Det Kongelige Frederiks Universitet i 1875.  Deretter drev han fra 1876 frem til sin død i 1924, egen praksis i hjembyen samt hadde tallrike studiereiser til utlandet for å spesialisere seg som øyelege.  Hans forskning brakte ham en dr.med. i 1885 på en avhandling Synsindtrykkene, specielt med Hensyn til Farvesandsen, forklaret ved Molekularbevægelse. Med stipend reiste han i 1888 til diverse europeiske læresteder og fordypet seg fra 1889 til 1902 innen spedalskhet i øynene med to nye stipender i 1892 og 1900. Det resulterte i tre  avhandlinger om dette, blant annet med hans akvareller og fotografier av pasientenes øyne.  Han samarbeidet en del med spedalske-sykehusene i Bergen, nemlig St. Jørgens Hospital og Pleiestiftelsen for spedalske nr.1.
Forskningen skjedde mens han var i legejobb. Fra 1886 hadde han også tilleggsjobber, blant annet  som  lege ved byens blindeskole fra 1886,  lege for Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab fra 1888, lege for Trondheim katedralskole fra 1898 og fra 1899 lege for Det Bergenske Dampskibsselskab. Fra 1893 var han også lege ved byens abnormeskole.  Hans mange pasienter for grå stær måtte gå hjem efter operasjonen. 
Alle mine Operationer udføres i mit Hjem, Patientene ... settes i en Operationsstol ... Jo mer selvhjulpne man kan være, desto bedre er det. Dette har også været min Opgave ... Så endelig faar Patienterne vandre, ikke kjøre, til sin Bopel hvor de strax maa gaa til Sengs ... ikke en af mine Kataraktextrationer er mislykket

I 1991 utga Norsk Oftalmologisk Forening en biografi.Han var sønn av Johan Jørgen Borthen (1783–1851) som var væreier på Frøya og Anna Margrethe Brodtkorb (1809–96). Lyder giftet seg i 1885 med  Hedvig Margrethe Bachke (1860–1920) som var  datter av statsråd Ole Andreas Bachke.  Hans dattersønn var dr.med. Hans H. Bassøe (1922–2004), landets første forsker på lavkarbo.


== Utgivelser ==
Synsindtrykkene, specielt med Hensyn til Farvesandsen, forklaret ved Molekularbevægelse, dr.med.-avhandling 1885
Lyder Borthen (1899). Lepra oculi Norvegica. Imaginibus coloratis (aquarellis) illustrata (latin). Nidarosiae.  [41 plansjer med akvareller og fotografier av øyer]
Lyder Borthen (1899). Die Lepra des Auges. Klinische Studien (tysk). Verlag von Wilhelm Engelmann.  [195 sider. Med H. P. Lie]
Lyder Borthen (1902). Die Blindenverhältnisse bei der Lepra. Klinische Studien (latin). Aschehoug.  [80 sider]


== Premier ==
Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab, innvalgt 1877
St. Olavs Orden, ridder i førsteklassen 1897
Det Norske Videnskaps-Akademi innvalgt 1900
Verdensutstillingen i Paris (1900), gullmedalje for «Die Lepra des Auges»
Trondhjems Lægeforening, æresmedlem


== Verv og annet ==
Reitgjerdets tilsynskomite fra 1876, formann 1907–1920
Trondhjems Kunstforening, formann 1877–1904
Trondhjems Turistforening, medstifter 1887
Trondhjems Forsvarsforening, formann 1889
Begravelseskassen for norske læger, stifter og forretningsfører 1891–1924
Nordenfjeldske Kunstindustrimuseum, medstifter 1892
E. C. Dahls stiftelse, styreformann 1893
Trondhjems bys vel, formann fra 1894
Det medisinske leseværelse Trondhjem, grunnlegger 1895
Trondheim Barnehjælpsforening, initiativtager 1903
Den norske lægeforening, Trondhjems styre-representant 1902–1909


== Se også ==
Borthen (slekt)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lyder Borthens privatarkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket Gunnerusbiblioteket