Die Gedanken sind frei

«Die Gedanken sind frei» er en sveitsisk/tysk folkesang først og fremst om tankefrihet, men også om det sorgløse fri liv, piker og vinens gleder. Teksten og melodien finner man i Lieder der Brienzer Mädchen, trykt i Bern mellom 1810 og 1820. Den originale teksten og forfatteren er ukjent, skjønt den mest populære versjonen Aus Neukirch bei Schönau (Nowy Kościół) var skrevet av Hoffmann von Fallersleben i hans visesamling Schlesische Volkslieder mit Melodien fra 1842.
De tre første strofene av sangen ble gjendiktet til norsk av Alf Cranner i 1981, og de to siste av Arild Johan Waagbø i 2016.


== Bakgrunn ==
Ideen som det er vist til i tittelen – at tanker er frie – var uttrykk så tidlig som i antikken, som for eksempel hos Cicero: Liberae sunt nostrae cogitationes, («Frie er våre tanker»)..
Omtrent samme formulering kjenner man også fra middelalderen når Walther von der Vogelweide (c.1170-1230) skrev: joch sint iedoch gedanke frî («dog fremdeles er tanker frie»).På 1100-tallet skrev (formodentlig) den østerrikske minnesangeren Dietmar von Aist sangen Gedanke die sint ledic vrî («kun tanker er frie»). 
Og rundt 1229 skrev vandremunken Freidank: diu bant mac nieman vinden, diu mîne gedanke binden. («ingen kan tvinne et bånd som kan mine tanker binde»).Teksten, slik den opprinnelig forekom på løpesedler rundt 1780, hadde opprinnelig fire strofer. En femte ble lagt til senere. I dag kan rekkefølgen variere. En tidlig versjon som var formet som en samtale mellom en fange og hans elskede finnes under tittelen Lied des Verfolgten im Thurm. Nach Schweizerliedern («Sangen til de forfulgte i tårnet. Etter sveitsiske sanger»)  i Achim von Arnim and Clemens Brentano sin diktsamling Des Knaben Wunderhorn, Vol. III. 
Gustav Mahler komponerte et nytt arrangement til denne versjonen i hans Lieder aus «Des Knaben Wunderhorn» fra 1898.


== Tekst ==


== Bruk ==
På 1800-tallet var Die Gedanken sind frei en populær protestsang mot politisk undertrykkelse og sensur, særlig blant de forbudte Burschenschaft-studentforeningene. Under etterspillet etter den tyske revolusjonen i 1848 og i det nasjonalsosialistiske Tyskland var sangen forbudt. Den var viktig for den kristent motiverte tyske motstandsgruppen Den hvite rose. 
Faren til Sophie Scholl, en av de sentrale ungdommene i gruppen, ble i begynnelsen av august 1942 satt i fengsel på grunn av Hitler-kritiske ytringer. Sophie Scholl stilte seg om kvelden ved fengselsmurene og spilte melodien på fløyte, for å oppmuntre sin far Robert.I forbindelse med Hitlers 46-årsdag beordret fangevokterne i konsentrasjonsleiren Lichtenburg fangene til å sette opp en forestilling. I den forbindelse siterte Hans Litten Die Gedanken sind frei.Pete Seeger spilte inn sangen på sitt album Dangerous Songs!? fra 1966. Den norske låtskriveren Alf Cranner gjendiktet og spilte inn Din tanke er fri i 1985. Deler av diktet var også brukt som grunnlag for en sang på albumet Brazilian Girls av gruppen med samme navn fra 2005.
Die Gedanken sind frei var brukt som kjenningsmelodi og ble sunget av de allierte krigsfangene i TV-filmen The Birdmen fra 1971, som var et fiksjonsdrama om et forsøk på å flykte fra den tyske fangeleiren Oflag IV-C i Colditz slott under andre verdenskrig. Den var også med i den tyske filmen 23, om hackeren Karl Koch.
I boken From Anna av den kanadiske forfatteren Jean Little ble sangen brukt for å representere friheten til som faren til bokens hovedperson Anna søker for hans barn, og på den måten gjør den seg gjeldende i plottet i begynnelsen av boken.


== Primærkilde: Sangteksten 1842 ==
Hoffmann von Fallersleben og Ernst Richter: Schlesische Volkslieder mit Melodien, 1842, Leipzig, Breitkopf und Härtel.


== Litteratur ==
Ulrich Otto: Die historisch-politischen Lieder und Karikaturen des Vormärz und der Revolution von 1848/1849. Pahl-Rugenstein, 1982, ISBN 3-7609-5100-7.
Josef Klapper: Die Sprichwörter der Freidankpredigten. Ein Beitrag zur Geschichte des ostmitteldeutschen Sprichworts und seiner lateinischen Quellen = Proverbia Fridanci. Wort und Brauch, Band 16. Marcus, Breslau 1927
Albert Leitzmann: Studien zu Freidanks Bescheidenheit. Sitzungsberichte der Deutschen Akademie der Wissenschaften zu Berlin; Philosophisch-historische Klasse, Jg. 1948, 2. Akademie-Verlag, Berlin 1950
Leslie Seifert: Wortfeldtheorie und Strukturalismus. Studien zum Sprachgebrauch Freidanks. Studien zur Poetik und Geschichte der Literatur, Band 4. Kohlhammer, Stuttgart [u.a.] 1968
Günter Eifler: Die ethischen Anschauungen in Freidanks „Bescheidenheit“. Hermaea, Germanistische Forschungen, Neue Folge, Band 25. Niemeyer, Tübingen 1969
Berndt Jäger: Untersuchungen zu Ueberlieferung und Rezeption Freidanks im Spaetmittelalter. "Durch reimen gute lere geben". Göppinger Arbeiten zur Germanistik, Band 238. Kuemmerle, Göppingen 1978
Ines Heiser: Autorität Freidank. Studien zur Rezeption eines Spruchdichters im späten Mittelalter und in der frühen Neuzeit. Niemeyer, Tübingen 2006


== Referanser og fotnoter ==


== Eksterne lenker ==
Tyske varianter av teksten med oversettelser til engelsk
korversjon på YouTube
opptak av Alf Cranners versjon på YouTube