jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Askevikler

Askevikler (Pseudargyrotoza conwagana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En ganske liten (vingespenn 11-15 millimeter), gul, brokete vikler. Den hører til de mer fargerike av viklerne. Forvingens grunnfarge er gul, den ytre delen ofte mest mørkt brunlig, og det er en påfallende, lysgul flekk ved bakkanten. I vingens ytre del er det gjerne spredte, sølvfargede flekker. Bakvingen er nokså smal og mørkt gråbrun.


== Levevis ==
Larvene lever på ask (Fraxinus) og liguster (Ligustrum). De voksne sommerfuglene flyr i mai-juli.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i nord. I Norge følger den omtrent askens utbredelse.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pseudargyrotoza conwagana på UK Moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) askevikler i Encyclopedia of Life 
(en) askevikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) askevikler hos Artsdatabanken 
(sv) askevikler hos Dyntaxa 
(en) askevikler hos Fauna Europaea 
(en) askevikler hos NCBI 
(en) Kategori:Pseudargyrotoza conwagana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pseudargyrotoza conwagana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Carl Ystrøm

Carl Theodor Ystrøm (født 26. april 1890, død 24. mars 1930) var en norsk lokalavisredaktør.
Foreldrene var tapetserer Carl Wilhelm Ystrøm (f. 24. mai 1867) fra Halden og hustru Thea Pauline Ystrøm (f. 10. september 1863) fra Modum. Carl var den eldste av sju søsken; Anna Karoline (f. 6. november 1891), Alfred Benjamin (f. 12. juli 1893), Inga Christiane (f. 27. februar 1895), Rakel Dorthea (f. 22. august 1897), Josef Nathanael (f. 15. mars 1899), Hans (f. 15. juni 1900) og Abraham (f.09.09. 1903). Han startet som ekspeditør i Aftenposten. I 1919 ble han disponent i A/S Pressebureauet.
I 1912 kjøpte han tomt på Nordre Hellerud oppe på Bekkelagshøgda og var blant de første utflytterne fra Kristiania som bygde seg hus der. Han var styremedlem og formann i Nordre Hellerud Vel, og fra 1921 i Bekkelagshøgda Vel. Han var også i en periode formann i Nordstrand sogns biavlsforening. 
Ystrøms pågåenhet kjente ingen grenser om det var noe han var opptatt av. Mottoet lød: «Den som ikke krever noe, får ingen ting». Engasjementet gjorde ham til en profilert person på Nordstrand. I 1925 startet han Nordstrands Avis, og ble selv avisens første redaktør og utgiver.
I 1925 ble Ystrøm oppfordret til å stille som kandidat ved kommunevalget, noe han bestemt avslo. Ystrøm ville ikke plasseres i noen politisk bås, og som undertittel til Nordstrands Avis hadde han tilføyd: «Upolitisk Avis for Nordstrand Sogn». Ystrøm var dessuten knyttet til fellesmisjonen Berøa, og var blant dem som loste menigheten i baptistisk retning.
Carl Ystrøm hadde i en årrekke problemer med nyrene. På nyåret i 1930 ble sykdommen mer ondartet. Mandag 17. mars 1930 ble han innlagt på Aker sykehus. Her døde han knapt ti dager senere, kl. 03,30 om morgenen, torsdag 27. mars 1930. Ved sin død var han også medlem av skolestyret og medlem av likningsnemnda. Videre var han medlem av hovedstyret for Norsk søndagsskoleunion og styremedlem i misjonsalliansen.


== Litteratur ==
Redaktør Ystrøm død. Nordstrands Avis. Nr. 13. Fredag 28. mars 1930, s. 1.


== Eksterne lenker ==
Menigheten Berøa.
Kaurava

Kaurava (devanagari: कौरव) er et sanskritord som betyr «etterfølger av Kuru», en legendarisk konge som omtales i det indiske eposet Mahābhārata. Ordet brukes i Mahābhārata både i den videste betydning om alle Kurus etterkommere, og i snevrere forstand om den eldre linje av kong Kurus etterkommere; de hundre demonaktige sønnene til Dhritarashtra. Disse hundre brødrene havner i krig med sine fettere pandavaene; en krig som skildres i bok 6-10 av Mahabharata: Kurukshetrakrigen.
Egenlast

Egenlast, tidligere kalt: egenvekt, den lasten en konstruksjon har av seg selv uten nyttelasten (vekten uten noe belastning). F.eks. et kjøretøy uten last eller passasjerer.


== Se også ==
Nyttelast
Transportarbeid
Piet de Jong

Petrus Jozef Sietze «Piet» de Jong (født 3. april 1915 i Apeldoorn, død 27. juli 2016 i Haag) var en nederlandsk politiker. Fra 5. april 1967 til 6. juli 1971 var han statsminister i Nederland. Tidligere i karrieren var han også forsvarsminister (1963–1967) og statssekretær i forsvarsdepartementet (1959–1963).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Piet de Jong – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Piet de Jong – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
P.J.S. (Piet) de Jong Biografi hos Parlament & Politik
Nyttelast

Nyttelast er den belastningen en konstruksjon kan bli belastet med etter at konstruksjonens egenlast er trukket fra. Netto lasteevne for et transportmiddel, last som kan tas med i tillegg til egenlast, fører (besetning) og nødvendig utstyr. F.eks. vekten fra passasjerer og lasten på et kjøretøy. 


== Se også ==
Egenlast
Transportarbeid
Kari Borg Mannsåker

Kari Borg Mannsåker (1922–1998) var en norsk programleder og programskaper i NRK TV og radio. Hun arbeidet i flere avdelinger og lagde en rekke portrettprogrammer i løpet av de 40 år hun var ansatt der.
Mannsåker var utdannet lærer. I 1947 begynte hun ved radioens barne- og ungdomsavdeling, en avdeling som var i ferd med å bygges opp av Lauritz Johnson. Hun var aktivt med i oppbyggingen og lagde flere hørespillserier av kjente barnebøker. Senere overtok hun ansvaret for ungdomsprogrammene. Hun lagde også program for voksne, særlig intervju med kjente personer. Et intervju hun gjorde med Gary Cooper i 1955 fikk store avisoppslag. I 1959 gikk hun over til fjernsynsavdelingen, først til Underholdningsavdelingen og senere til Opplysningsavdelingen, der hun ble redaksjonssekretær i 1973. Hun var opptatt av litteratur og sentrale samfunnsspørsmål i sine intervjuer. Hun var programleder for spørreprogrammet På ære og samvittighet og kunstprogrammet Atelier Marienlyst. Hun gikk av med pensjonen i 1989.Mannsåker var medlem av foreningen for Nordens styre, Voksenopplæringsrådet og den Norske nasjonalkomisjonen for UNESCO. Hun skrev flere artikler om kvinnesak, mediespørsmål og andre aktuelle temaer. Hennes favorittdikter var Karin Boye, som hun ofte siterte.Hun ble i 1949 gift med dr. philos. Jørund Mannsåker.


== Referanser ==
Sem Idrettsforening

Sem Idrettsforening (stiftet 14. februar 1921) har tilhold på Sem i Tønsberg kommune. Rekruttering skjer i hovedsak fra nærområdet.  
Foreningen eier et stadion for fotball (naturgress) og friidrett (kunstdekke), en 7er kunstgressbane for fotball og et klubbhus med samlingslokale og fire garderober. 
Turn- og håndballgruppa i foreningen benytter i hovedsak Semsbyhallen, som eies av Tønsberg kommune. 


== Historikk ==
Oppstarten av Sem Idrettsforening var del av utviklingen av stasjonsbyen Sem (Semsbyen). Med jernbane (del av Vestfoldbanen) og egen togstasjon på plass fra 1881, fulgte økt virksomhet på flere områder. Flere mennesker bosatte seg her, og blant disse var noen som hadde drevet idrett i organiserte former. 
En forløper for Sem Idrettsforening ble stiftet 25. september 1907 under navnet Sems ski- og fotboldlag. I spissen for satsingen sto innflytterne E. G. Fasting, bestyrer på en nyoppstartet tønnefabrikk, og Anders Hem, en innflytter fra Tønsberg, som kom til Sem som 21-åring i 1906. Mangel på idrettsplass var en av grunnene til at foreningen gikk i oppløsning i 1912.
I 1917 så Sportsklubben Sleip dagens lys, med Eugen E. Ljungren som formann. Denne klubben hadde også som formål å drive med fotball og ski, men fikk ikke lang varighet.
I tiden som fulgte ble det av og til arrangert private fotballkamper og skirenn. I etterkant av et skirenn i Ryghsbakken, samlet seg, ifølge stiftelsesreferatet, en gruppe på 50-60 menn seg i samlingslokalet Sæheim, og og stiftet Sem Idrettsforening. Initiativtager var Anders Hem, og han ble enstemmig valgt til foreningens første formann. Foreningens formål var "å drive ski og fotballsport med muligens friidræt og turning", mens lagets mål var "at drive idræt, samt vække interesse for idrætsaken".
Det var på denne tiden kun menn som kunne opptas som medlemmer.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Sem Idrettsforening – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sem IF Fotball (klubboppføring hos Norges Fotballforbund)
Barend Biesheuvel

Barend Willem Biesheuvel (født 5. april 1920, død 29. april 2001) var en nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 6. juli 1971 til 11. mai 1973.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Barend Biesheuvel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Barend Biesheuvel hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Joop den Uyl

Johannes Marten den Uijl, kjent som Joop den Uyl (født 9. august 1919, død 24. desember 1987) var en nederlandsk politiker i det nederlandske arbeiderpartiet (PvdA). Han var statsminister i Nederland fra 11. mai 1973 til 19. desember 1977.


== Referanser ==
Christian Larssen

Christian Larssen (født 18. mai 1943 i Trondheim) er en norsk journalist, redaktør og forfatter. 
Han har arbeidet som journalist i Arbeider-Avisa (1966–1976), Nidaros (1987–1990), der han i 1989-1990 også var ansvarlig redaktør og Adresseavisen (1990–2008). Han har også være medlem av Trondheim bystyre, for Bylista 1988-1990. Han har forfattet flere jubileumsbøker.
Larssen er i dag medlem av redaksjonen i Friheten hvor han skriver under vignetten «Siden sist» (2010).


== Bibliografi ==
Trondheim Handel og kontor 100 år, Trondheim Handels- og kontorfunksjonærers forening (1979)
Mursvennenes fagforening 90 år, 1893-1983, Foreningen (1983)
Trondheim faglige samorganisasjon 75 år, Samorganisasjonen (1986)
Trondheim sett fra luften, Ernst G. Mortensens forlag (1986)
Snekker- og tømmermennenes forening i Trondheim 100 år, Foreningen (1988)
Trøndelag krets av Norsk postforbund 100 år, Kretsen (1997)
LO i Trondheim 90 år, LO i Trondheim (2000)
Det er en livsbetingelse for meg, Foreningen (2004)
Samhold vår styrke: Handel og kontor i Trondheim 125 år, Foreningen (2004)


== Referanser ==
Dries van Agt

Andreas Antonius Maria «Dries» van Agt (født 2. februar 1931) er en pensjonert nederlandsk politiker i partiet CDA. Han var statsminister i Nederland fra 19. desember 1977 til 4. november 1982.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dries van Agt Biografi hos Parlament & Politik
AREX

AREX er en sørkoreansk jernbanelinje som går fra Seoul stasjon i Seoul til Incheon internasjonale lufthavn og Gimpo internasjonale lufthavn. Første del av jernbaneforbindelsen åpnet 23. mars 2007, mens den siste delen av forbindelsen fra Gimpo til Seoul sentrum åpnet 29. desember 2010. Strekningen blir da på tilsammen 61,7 km. Linja opereres av Korail Airport Railroad, der Korail er største aksjonær med en eierandel på 88,8 prosent. Byggearbeidene startet i 2001. I 2008 fraktet togene på linja 16.000 personer i gjennomsnitt hver dag, eller bare vel 7 prosent av de planlagte 230.000. En forventer økt bruk når linja forlenges til Seoul sentrum. En videre forlengelse til Seouls undergrunnsbane linje 9 og Gangnamdistriktet i Seoul forventes åpnet i 2011.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Incheon Airport Railroad – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) AREX
Hundeidvik

Hundeidvik er ei grend og et tettsted i Sykkylven kommune i Møre og Romsdal fylke. Stedet ligger i Hjørundfjorden som også var egen kommune (Hjørundfjord herad).
Stedet har i dag ca. 400 innbyggere med hjørnesteinsbedriften Formfin med ca 30 ansatte. Bedriften produserer møbler. Hundeidvik hadde på 1970- og 80-tallet også et stort musikkorps, Skopshorn Juniorkorps, på ca 50 medlemmer. Hundeidvik hadde en barneskole midt i bygda. En kristen privatskole ble etablert i 2011, da Hundeidvik barneskole ble nedlagt. Den nye skolen ligger ved Hundeidvik stadion og grendehuset.
Bygda har blitt kjent for Hundeidvik Fotballfestival, en fotballturnering for barn. Andre aktiviteter er fotball, ungdomsgrupper, bueskyting, møtekvelder og turområder.
Fra Hundeidvik er det 12 km til Aure. Der det  også er overnattningsmuligheter på Aursnes Hotel.


== Reiseliv ==
Det ligger flere utleiehytter nede langs Hjørundfjorden i Hundeidvik. Bygda ligger i hjertet av Sunnmørsalpene og egner seg som en base for fjellturer, naturopplevelser og fjordturer. Fra fergekaia går det ferge over fjorden til Festøy i Ørsta.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hundeidvik.no
Pandavaene

Pāṇḍavaḥ (devanagari: पाण्‍डव) er et sanskritord som betyr «etterkommere av Pandu». Ordet brukes i det indiske eposet Mahābhārata om de fem sønnene som Pandu skal ha fått med sine to koner Kunti og Madri. Deres navn er Yudhisthira, Bhima, Arjuna, Nakula og Sahadeva, og de var alle gift med den samme kvinnen Draupadi.
Mahābhārata beretter om en krig mellom pandavaene og deres slektninger kauravaene, som er kjent som kurukshetrakrigen.
Jakob Sverdrup (1919–1997)

Jacob Sverdrup (født 30. november 1919 i Bergen, død 5. desember 1997) var en norsk historiker. 
Han var sønn av professor i religionshistorie Georg Johan Sverdrup og var direktør ved Nobelinstituttet fra 1978 til 1989. Han ble cand.philol. i 1946 og begynte deretter som konsulent i Utenriksdepartementet. I 1949 ble han knyttet til Arbeiderbladet som London-korrespondent og fra 1952 som utenriksjournalist, senere som  utenriksredaktør. Han tok den filosofiske doktorgraden (dr.philos.) i 1974.Fra 1963 var han universitetslektor i historie ved Universitetet i Oslo, senere førsteamanuensis, til han begynte som direktør ved Nobelinstituttet i 1978. Han var, i tillegg til sin universitetsstilling, knyttet til Nobelinstituttet som konsulent fra 1968 til 1978. 
Jakob Sverdrup skrev flere bøker og var aktiv som oversetter. Han var  sammen med Edvard Bull og Arne Kokkvoll medredaktør for Arbeiderbevegelsens historie i Norge, som kom ut i 1985. Han skrev også 4. bind i Norsk utenrikspolitikks historie
Under andre verdenskrig var han i de norske polititroppene i Sverige.Til hans 70-årsdag ble det utgitt et festskrift til ham: Historiker og veileder – festskrift til Jakob Sverdrup av Trond Bergh og Helge Ø. Pharo (red.). (Tiden 1989) – 319 s. – ISBN 82-10-03243-7


== Bibliografi ==
(no) Publikasjoner av Jakob Sverdrup (1919–1997) i BIBSYS
Nøytralitet og internasjonalt samarbeid – Utgitt av Den norske atlanterhavskomité. – Oslo, 1959 – 32 s.
Nedrustning – Oslo,  1960 – 31 s. – (Tidens ekko ; Nr 3).
NATO i 1960-årene, Norsk utenrikspolitisk institutt Oslo 1961 – 32 s. – (Tidens ekko ; 1961-1962: Nr 4).
Et statsmonopol blir til  Vinmonopolet frem til 1932 / Utgivelse ved A.S Vinmonopolets 50-årsjubileum. (Fabritius 1972)) – 276 s. ISBN 82-07-01643-4
Norsk utenrikspolitikks historie, Bind 4: Inn i storpolitikken – 1940-1949 – 1996. – 388 s. ISBN 82-00-22531-3


=== Oversettelser ===
Milovan Djilas: Samtaler med Stalin / Oversatt av Jakob Sverdrup. Gyldendal (1962)
Roger Manvell og Heinrich Fraenkel: Juli-sammensvergelsen: Attentatet mot Hitler i 1944 og mennene bak det  Oversatt av Ellen og Jakob Sverdrup. Aschehoug (1965).


== Referanser ==


== Kilder ==
Hvem Hva Hvor 1979 side 113
Torbjørn Ruste

Torbjørn Ruste (født 9. desember 1929, død 31. juli 2003) var en norsk skihopper som representerte Nydalens Skiklub i Oslo.
Han deltok i den tysk-østerrikske hoppuka 1954/55, der han vant rennene i Innsbruck og Bischofshofen og ble nummer 4 i Oberstdorf. I Garmisch-Partenkirchen falt han, og han endte derfor likevel langt nede på lista sammenlagt. Han deltok også i den sveitsiske hoppuka i 1959.
Ruste spilte også fotball, han var keeper på Nydalens juniorlag som ble krets- og østlandsmestere i 1947.
Torbjørn Ruste var bror av sangeren Ivar Ruste.


== Referanser ==


== Kilder ==
Nydalens Skiklubs medlemsblad: Torbjørn Ruste til minne (skrevet av Harry Lagert, nr. 3/2003)


== Eksterne lenker ==
(en) Torbjørn Ruste – FIS (skihopping)
Jelle Zijlstra

Jelle Zijlstra (født 27. august 1918, død 23. desember 2001) var en Nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 22. november 1966 til 5. april 1967.


== Referanser ==
Jo Cals

Jo Cals (født 18. juli 1914 i Roermond, død 30. desember 1971 i Wassenaar) var en nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 14. april 1965 til 22. november 1966.


== Referanser ==
Victor Marijnen

Victor Marijnen (født 21. februar 1917, død 5. april 1975) var en nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 24. juli 1963 til 14. april 1965.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Victor Marijnen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
O.K. Mæhre

Ole Kristoffersen Mæhre (født 24. desember 1877 på Skatval i Nord-Trøndelag, død 9. mai 1965 samme sted) var en norsk handelsmann, gårdbruker og politiker (B).
Han var sønn av gårdbruker Kristoffer Olsen Mæhre og hustru Kirsten Jonetta Mæhresstorsve. Han giftet seg første gang med Julie Petrine Vifstad; hennes farfar var ordfører Johan Ertzgaard, og oldefar stortingsmann og eidsvollsmann Petter Johnsen Ertzgaard. Som enkemann giftet han seg på nytt med Jenny Heststein, og sist med Birgitte Aursjø.O.K. Mæhre etablerte i 1900 sin egen handelsforretning med «utvalg i kolonial, manufaktur, kortevarer, bensin og oljer», i tillegg til omsetning av jordbruksprodukter. Fra 1914 til 1940 drev han også slektsgården Mellom-Mera (Oppistun). Til gården og Mæhres forretning hørte også sagbruk og kassefabrikk. I slutten av 1940-årene kjøpte han handelsbygningen «Hjørnet» ved Skatval stasjon, hvor firmaet O.K. Mæhre ble videreført med butikk og kafé.O.K. Mæhre var medlem av Skatval herredsstyre 1914–1916, 1929–1940 og 1956–1961, i perioden 1935–1937 som Skatvals varaordfører. I sin første periode var han valgt på Venstres liste. Etter at Bondepartiet ble dannet i 1920, var han valgt for dette partiet.


== Referanser ==
Jan de Quay

Jan Eduard de Quay (født 26. august 1901, død 4. juli 1985) var en nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 19. mai 1959 til 24. juli 1963.
Jan de Quay satt som forsvarsminister i Nederland mellom 4. april 1945 og 24. juni 1945. Han var dronningens kommissær til Noord-Brabant fra 1. november 1946 til 19. mai 1959. Etter det nederlandske parlamentsvalget i 1959, ble de Quay innsatt som statsminister i Nederland. Han satt som konstituert forsvarsminister fra 1. august 1959 til 4. september 1959 da Sidney J. van de Bergh valgte å gå av fra denne stillingen. De Quay forble aktiv innenfor nederlandsk politikk som medlem av det nederlandske Senatet mellom 25. juni 1963 og 22. november 1966, da han ble innsatt som minister for samferdsel, offentlig bygg og anlegg og vannforvaltning. de Quay satt som medlem av Senatet igjen fra 13. juni 1967 til 16. september 1969. 


== Referanser ==
Louis Beel

Louis Joseph Maria Beel (født 12. april 1902, død 11. februar 1977) var en nederlandsk politiker. Han var statsminister i Nederland fra 3. juli 1946 til 7. august 1948 og fra 22. desember 1958 til 19. mai 1959.


== Referanser ==
Bankim Chandra Chattopadhyay

Bankim Chandra Chattopadhyay (født 26. juni 1838, død 8. april 1894, bengali: বঙ্কিম চন্দ্র চট্টোপাধ্যায় Bôngkim Chôndro Chôţţopaddhae), på engelsk ofte omtalt under etternavnet Chatterjee, var en indisk forfatter som skrev på bengali. Hans forfatterskap omfattet poesi og essay og han arbeidet også som journalist. Han er mest berømt som forfatteren av Indias nasjonalsang Vande Mataram og nasjonalhymnen Bande Mataram som inspirerte til Indias frihetskamp.
Chattopadhay var en nøkkelfigur i Bengals renessanse. Enkelte av hans verker, deriblant noveller, essay og kommentarer, representerte et brudd med den tradisjonelle vers-orienterte indiske litteraturtradisjon, og ble en inspirasjon for forfattere over hele India.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bankim Chandra Chatterjee – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bankim Chandra Chattopadhyay på Internet Movie Database
Willem Drees

Willem Drees (født 5. juli 1886, død 14. mai 1988) var en nederlandsk politiker i partiet PvdA. Han var statsminister i Nederland fra 7. august 1948 til 22. desember 1958.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Willem Drees – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Margrethe Holmboe Askeland

Erna Margrethe Holmboe Askeland (født 14. mai 1952 i Tromsø) er en norsk luthersk prest og tidligere politiker (Sp). 
Hun er født i Tromsø som datter av lektor Hallvard Stub Holmboe (født 1920 i Oslo). Hun har artium fra latinlinjen ved Drammen gymnas fra 1972 og teologisk embedseksamen fra Det teologiske menighetsfakultet i Oslo fra 1981.
Hun kom til Leka i Nord-Trøndelag i 1983, hvor hun først var lærer, og bodde der i 20 år sammen med mann og barn. Askeland var ordfører i Leka kommune 1995–1999. I 2003 flyttet hun og ektemannen, presten Knut Ivar Askeland, til Brønnøysund for å tiltre sine prestegjeringer der. Margrethe Askeland ble sogneprest i Brønnøy i Sør-Hålogaland bispedømme. Fra 2008 til 2014 var hun prost i Midthordland prosti i Bjørgvin bispedømme. Fra 2014 har hun vært sokneprest i Os i Hordaland.


== Referanser ==
Wim Schermerhorn

Willem Schermerhorn (født 17. desember 1894, død 10. mars 1977) var en nederlandsk politiker i partiet PvdA. Han var statsminister i Nederland fra 24. juni 1945 til 3. juli 1946. 


== Referanser ==
Neelakantha Chaturdhara

Neelakantha Chaturdhara (devanagari: नीलकण्ठ चतुर्धर, IAST: Nīlakaṇṭha Caturdhara) var en forfatter som levde i siste halvdel av 1600-tallet i Varanasi i det nordlige India. Chaturdhara er kjent for Bhāratabhāvadīpa, en kommentar til Mahābhārata sett fra synsvinkelen til den filosofiske skolen Advaita Vedānta.


== Referanser ==
Ole J. Hammer

Ole Johnsen Hammer (født 14. januar 1882 på Skatval i Nord-Trøndelag, død 17. mars 1968 samme sted) var en norsk gårdbruker og kommunepolitiker for Bondepartiet.
Han var sønn av gårdbruker John Olsen Hammer og Anne Margrethe Olausdatter Ertsgård. På morssiden var han oldebarn av eidsvollsmann og stortingsmann Petter Johnsen Ertzgaard. Han giftet seg i 1912 med Marit Forbord. Han overtok slektsgården Hammer (Håmmår) på Skatval i 1916. «Det kan trygt sies at det var et mønsterbruk han drev. De moderne redskaper og hjelpemidler som han anskaffet bidro i vesentlig grad til å rasjonalisere driften.» Han planla å dele gården mellom sine to eldste sønner, Jon og Søren Hammer. Jon falt i slaget ved Hegra festning i 1940, og Sørens del av gården ble beslaglagt og ombygd til soldathjem (nå Aglo videregående skole) av okkupasjonsmakten. Ole J. Hammer overdro gården til Søren i 1948.Ole J. Hammer var medlem av Skatval herredsstyre 1917–1919, 1923–1934 og 1938–1940, valgt for Bondepartiet. Han var også styremedlem i Skatval Sparebank i mange år. Da ordfører Karl Eidsvik døde i januar 1934, og varaordfører John Arnstad rykket opp til ordfører, ble Ole J. Hammer valgt til varaordfører ut året. Hammer stilte ikke til gjenvalg til herredsstyret ved valget samme år. Han tiltrådte ikke herredsstyret etter frigjøringen i 1945, ettersom han hadde stått som medlem av NS.


== Referanser ==
Favn ved

Favn ved er en gammel måleenhet for ved. En favn er også gammel lengdeenhet som favn ved har fått navnet fra, opprinnelig definisjon: 1 favn høy og 1 favn bred stabel av alenlang ved.
Ved overgang til SI-systemet i 1875 ble det også bestemt:

1 favn alenlang ved (1 favn × 1 favn × 1 alen) tilsvarer to meters grunnlinje, 185 cm høyde og 60 cm lang ved.
I nyere tid ble 1 favn ved definert som 2 m × 2 m × 0,6 m som er 2,40 m³.
Omregning fra favn (2,4 m³) til sekk
53 stk 40 l sekker
38 stk 60 l sekker
3 stk 1000 l storsekk løs ved
2 stk 1500 l storsekk løs vedStorfavn ved er også en gammel måleenhet for ved.

storfavn (gammel) = 10,03 m³ (1 favn × 1 favn × 1,5 favner)
storfavn = 12 m³ (2 m × 2 m × 3 m)


== Se også ==
Ved
Favn
Alen


== Referanser ==