Halfdan Hopstock

Halfdan Hopstock (født 24. september 1866 i Bergen, død 16. juli 1925) var en norsk lege med anatomiens historie som spesialitet.Etter examen artium 1885 ble han cand.med. 1892 ved Det Kongelige Frederiks Universitet. Etter et kort praksisopphold i Kristiansand var han tilbake i Kristiania. Den 15. oktober 1895 ble han engasjert for tre år som prosektor etter Julius Barth som prosektor, og som konservator ved Anatomisk institutt (UiO). Han bidro også med forelesninger i obduksjon og disseksjon. Han var fra 1898  sekretær ved det medisinske fakultet. Hopstock  var også bibliotekar for Det norske medicinske Selskab og publiserte diverse kataloger og egne arbeider i dets Norsk magasin for lægevidenskaben.
Etter Gustav Adolph Guldbergs død 1908 ble Hopstock konstituert leder for Anatomisk institutt (UiO) inntil Kristian Emil Schreiner overtok. Han underviste også studenter i odontologi og elever fra Røde Kors. I en bildeserie fra 1914 ser man at Hopstock fremdeles underviste, delvis i rullestol. Året efter mottok han Hundreaarsjubileum Fortjenstmedaillen i Guld fra Anatomisk institutt (UiO) som fylte 100 år i 1915.I tiden 1906–10 holdt han forelesninger over Leonardo da Vinci sine anatomistudier. Fra 1911 til 1916 var han med på å utgi Leonardo da Vinci sine Quaderni d'anatomia, der de måtte
tyde skriften speilvendt. Hopstock var slik blitt innvalgt i litteraturselskapet Raccolta Vinciana fra Milano sammen med kunsthistorikerne Jens Thiis og Andreas Aubert.  Han var også med i Deutschen Gesellschaft für die Geschichte der Medizin, Naturwissenschaft und Technik som ble etablert i 1901. Han ble i 1910 innvalgt i Det Norske Videnskaps-Akademi.
Hans far var Jens Sigfrid Hopstock (1825–88) skipsfører og havnefogd.   Blant sine søsken var ingeniør Jens Sigfrid Krog Hopstock (1853–1924) som brakte telefonen i Norge (og tannstangbane til Voss), og  legen Johan Herman Krohn Hopstock (1854–1911). I 1896 giftet Halfdan seg med Magdalene Jacobine Gulowsen (1870–1963), dattera til oberst Jacob Arnt Nicolai Gulowsen i Kragerø.


== Utgivelser ==
Halfdan Hopstock (1898). Om canalis inguinalis et femoralis. Cammermeyers forlag.  [28 sider]
Halfdan Hopstock (1902). Lærebog i menneskets anatomi, fysiologi og sundhedspleie for middelskolen og folkeskolen. Steenske Forlag.  [64 sider (2. utgave)]
Halfdan Hopstock (mai 1904). Grundtræk av anatomiens historie. I. Oldtid og Middelalder. II. Den nyere Tid. Steenske Forlag.  [Bind 2 utgitt med Anton Ludvig Faye]
H. Hopstock (1905). «De 50 første medicinske doktorpromotioner ved Det Kongelige Frederiks Universitet». 60 sider. Særtryk af Norsk magasin for lægevidenskaben. 
H. Hopstock (1907). «Leonardo da Vinci som anatom». Norsk magasin for lægevidenskaben. 
H. Hopstock (1909). «Om Fortids og Nåtids Balsameringskunst». Norsk magasin for lægevidenskaben. 
Ove Vangensten, Adolf Fonahn og Halfdan Hopstock (1911–16). Leonardo da Vinci, Quaderni d'anatomia, I-VI. Dybwads forlag. 
Halfdan Hopstock, Benjamin Lie og Sven Svensen (1914). Lærebok i sundhetspleie for folkeskolen. Steenske Forlag.  [53 sider]
Halfdan Hopstock (1915). Det anatomiske institut : 23. januar 1815-23. januar 1915. Aschehoug. 


== Referanser ==