jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Çeltikçi

Çeltikçi er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 867 meter over havet og hadde 2 186 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 5 666 innbyggere i 2012 og et areal på 183,67 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.burdur-celtikci.bel.tr
www.celtikci.gov.tr
Gölhisar

Gölhisar er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 008 meter over havet og hadde 14 523 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 22 057 innbyggere i 2012 og et areal på 213,67 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.golhisar.bel.tr
www.golhisar.gov.tr
Robert Schörgenhofer

Robert Schörgenhofer (født 12. februar 1973 i Dornbirn) er en østerriksk fotballdommer.
Bebek ble FIFA-dommer i 2007, og har dømt kamper i UEFA Europa League 2012/13, samt i kvalifiseringskamper til fotball-VM i 2010 og 2014. Han ble også benyttet som inspektør under U20-VM i fotball 2011, og dømte samme år under U21-EM.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Robert Schörgenhofer – Transfermarkt (dommer) 
(en) Robert Schörgenhofer – WorldFootball.net 
(en) Robert Schörgenhofer – WorldFootball.net (dommer)
Karamanlı

Karamanlı er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 150 meter over havet og hadde 5 541 innbyggere i 2012. Distriktet hadde totalt 8 076 innbyggere i 2012 og har et areal på 368,23 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.karamanli.bel.tr
www.karamanli.gov.tr
Kemer (Burdur)

Kemer er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 162 meter over havet og hadde 1 897 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 3 840 innbyggere i 2012 og et areal på 513,32 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.burdurkermer.bel.tr
www.burdurkermer.gov.tr
Tefenni

Tefenni er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 165 meter over havet og hadde 4 801 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 9 988 innbyggere i 2012 og et areal på 623,27 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.tefenni.bel.tr
www.tefenni.gov.tr
Aglasun

Aglasun er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 140 meter over havet og hadde 3 981 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 8 843 innbyggere i 2012 og et areal på 310,11 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.aglasun.bel.tr
www.aglasun.gov.tr
Yeşilova

Yeşilova er en by og et distrikt i provinsen Burdur i Middelhavsregionen i Tyrkia. Byen ligger 1 206 meter over havet og hadde 4 840 innbyggere på slutten av 2012. Distriktet hadde til sammen 17 069 innbyggere i 2012 og et areal på 1 223,83 kvadratkilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
www.yesilova.bel.tr
www.yesilova.gov.tr
Cho Isamu

Cho Isamu (født 19. januar 1895, død 22. juni 1945) var offiser i den keiserlige japanske hæren som er kjent for sin støtte til ultra-nasjonalistisk politikk og engasjement i en rekke forsøk på militære og høyreorienterte statskupp i Japan under den andre verdenskrig. 
Cho Isamu ble uteksaminert fra hæroffisersskolen i 1916, og fra Hærens stabsskole i 1928. Isamu var involvert i en rekke grensekonflikter mellom Manchukuo og Sovjetunionen. I 1940 ble Isamu overført til Taiwan. I 1941–1942, ledsaget Isamu den japanske hæren til Fransk Indokina for å overvåke implementeringen av den japanske strategien i dette området. Isamu ble forfremmet til generalløytnant i 1944, og i 1945 deltok han under slaget om Okinawa. Isamu begikk selvmord den 22. juni 1945 for å unngå overgivelse til amerikanske styrker.


== Referanser ==
Leslie Audus

Leslie John Audus (født 9. desember 1911 i Isleham i Cambridgeshire, død 5. mai 2011 i Cambridgeshire) var en britisk botaniker som var med i Royal Air Force Volunteer Reserve og satt fengslet i japanske fangeleirer under den andre verdenskrig. Som krigsfange dyrket Audus gjær og soya som han og de andre krigsfangene brukte som mat. Fangeleiren han satt ble frigjort 1. august 1945.
Audus ble utdannet ved Soham Grammar School, og i 1929 ble han tildelt et stipend til Downing College i Cambridge. Audus arbeidet som professor ved Bedford College i London. Audus skrev bøkene Plant Growth Substances og Spice Island Slaves. Han var i tillegg medforfatter av læreboken The Biochemistry and Physiology of Herbicides, som ble publisert i 1964. Mellom 1965 og 1974 satt Audus som redaktør for Journal of Experimental Botany.


== Referanser ==
Filosofiåret 1809

Filosofiåret 1809 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1809.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==
Jean-Baptiste Lamarcks Philosophie Zoologique
Friedrich Wilhelm Joseph Schellings Philosophische Untersuchungen über das Wesen der menschlichen Freiheit und die damit zusammenhängenden Gegenstände


== Fødsler ==
4. januar – Louis Braille, fransk oppfinner (punktskriften) (død 1852)
15. januar - Pierre-Joseph Proudhon, fransk filosof, sosiolog og økonom (død 1865)
12. februar – Charles Darwin, britisk naturforsker (død 1882)
6. mai – Juan Donoso Cortés, spansk forfatter, politisk teoretiker og diplomat (død 1853)
29. juni - Étienne Vacherot, fransk filosof og politiker (død 1897)
1. juli - Antonio Tari, italiensk filosof, forfatter og musikkritiker (død 1884)
29. juli – Étienne Vacherot, fransk lærd og filosof (død 1897)
29. august – Oliver Wendell Holmes, amerikansk lege, professor, foredragsholder og forfatter (død 1894)
9. september – Bruno Bauer, tysk filosof, historiker og teolog (død 1882)
9. oktober – Adolphe Franck, fransk jurist og filosof (død 1893)
Antonio Catara Lettieri, italiensk filosof (død 1884)


== Dødsfall ==
6. januar – Johann Augustus Eberhard, tysk teolog og filosof (født 1739)
3. februar – Gotthelf Samuel Steinbart, tysk teolog, pedagog og filosof (født 1738)
8. juni – Thomas Paine, engelsk intellektuell, revolusjonær, og idealist (født 1737)
30. august - Roman Ignacy Potocki, polsk filosof (født 1750)
24. september – August Ludwig Hülsen, tysk filosof (født 1765)
4. november – Jakob Friedrich Rönnberg, tysk filosof og rettsviter (født 1738)
21. desember – Tiberius Cavallo, italiensk fysiker og naturfilosof (født 1749)
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet


== Referanser ==
Oversjøisk kollektivitet

Oversjøisk kollektivitet, fransk: collectivité d'outre-mer (COM), er en type forvaltningsstatus Frankrike benytter for noen av sine oversjøiske besittelser som verken har status som oversjøisk territorium  (territoire d'outre-mer, TOM) eller oversjøisk departement (département d'outre-mer, DOM). Statusen ble innført i 2003 og er regulert av paragraf 74 i Frankrikes grunnlov.Fem områder har status som oversjøisk kollektivitet:
Fransk Polynesia
Saint-Barthélemy
Saint-Martin
Saint-Pierre og Miquelon
Wallis- og FutunaøyeneDisse har ulik grad av selvstyre og ulike selvstyreordninger.I tillegg anses Ny-Caledonia som oversjøisk kollektivitet sui generis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Les Outre-Mer, nettsted for departementet for oversjøiske områder
Mikael Ishak

Mikael Ishak (født 31. mars 1993) er en assyrisksvensk fotballspiller som spiller for den polske klubben Lech Poznań.Han spilte tidligere for Assyriska FF i Sverige. I desember 2011 ble han solgt til 1. FC Köln.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mikael Ishak – Olympics.com 
(en) Mikael Ishak – Olympic.org 
(en) Mikael Ishak – Olympedia 
(en) Mikael Ishak – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Mikael Ishak – Sveriges olympiske komité 
(en) Mikael Ishak – UEFA 
(en) Mikael Ishak – Transfermarkt 
(en) Mikael Ishak – national-football-teams.com 
(en) Mikael Ishak – WorldFootball.net 
(en) Mikael Ishak – FootballDatabase.eu
Filosofiåret 1801

Filosofiåret 1801 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1801.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet


== Referanser ==
Filosofiåret 1800

Filosofiåret 1800 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1800.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==
Edmund Burkes Thoughts and Details on Scarcity (utgitt posthumt)
Johann Gottlieb Fichtes Die Bestimmung des Menschen
Friedrich Wilhelm Joseph Schellings System des transcendentalen Idealismus


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		


== Referanser ==


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet
Tour de France 1964

Tour de France 1964 var den 51. utgaven av sykkelrittet Tour de France og den ble avholdt fra 22. juni til 14. juli 1964. Rittet besto av 22 etapper med totalt lengde på 4 504 km. Gjennomsnittsfarten var 35.420 km/h.


== Gjennomføringen av rittet ==
Rittet ble vunnet av Jacques Anquetil, som ble den første rytteren i historien til å vinne fem sammenlagtseire i Tour de France. Den historiske seieren kom i 1964. Dette skjedde selv når han allerede hadde vunnet Giro d'Italia sammenlagt samme år. Kun 55 sekunder bak han kom Raymond Poulidor, mens Federico Bahamontes kom på tredjeplass og vant klatretrøya for sjette gang. Poengkonkurransen ble vunnet av Jan Janssen, mens lagkonkurransen ble vunnet av hans lag Pelforth. 


== Lag ==
12 lag med 11 utøvere startet rittet, totalt 132 ryttere:


== Etapper ==


== Trøyene ==


== Resultater ==


=== Sammenlagt ===


=== Poengtrøya ===


=== Klatretrøya ===


=== Lagkonkurransen ===


=== Mest offensive rytter ===
Kåringen av Mest offensive rytter ble gitt til Henri Anglade. 


== Eksterne lenker ==
Historie Tour de France
RittInfo Tour de France 1964
Kronborgtapetene

Kronborgtapetene eller kongetapetene er en serie vevde gobeliner utført i årene 1581–86 til dansesalen på det nyoppførte Kronborg slott i Danmark. De er vevd etter kartonger utført av den nederlandske maleren  Hans Knieper på oppdrag av kong Frederik II.
Gobelinene viser portretter av de danske kongene fra sagnkongen Dan frem til Frederik II selv og sønnen hertug Christian, den senere Christian IV.
Opprinnelig skulle det leveres 113 portretter, men dette ble senere redusert til 101.I alt 43 gobeliner ble levert, de siste i 1585. Til de partiene i dansesalen som ikke ble dekket av kongetapetene, skulle det leveres gobeliner med jaktmotiver.Kun 15 av dem er bevart; 14 kongegobeliner og et gobelin med jaktmotiv, syv henger på Kronborg og åtte på det danske Nationalmuseet i København.
Til gobelinserien hører i tillegg Frederik IIs bordhimmel som eies av Nasjonalmuséet i Stockholm.


== Bakgrunn ==
Fra 1574 og fremover fikk Frederik bygget om middelalderfortet Krogen til et renessanseslott ved hjelp av nederlandske arkitekter og håndverkere. Så tidlig som i 1577 startet han forberedelsene til den indre utsmykkingen av slottet. Inspirasjonen til manifestasjonen av dansk historie hvor blant annet gobelinene spilte en markant rolle kan ha kommet fra flere kilder; blant annet bryllupet med Sophie og den nære kontakten med hennes fyrstefamilie og ikke minst fra rivaliseringen med erkefienden Sverige. Allerede i 1561–66 hadde Erik XIV av Sverige fått fremstilt en serie tapeter med de svenske sagnkongene.Frederiks utsending Thomas Thennicker i Brabant engasjerte på kongens vegne tapetveveren Anthonius da Corte og Hans Knieper som ankom til Kronborg sammen med ti svenner i desember 1577. Sistnevntes oppgave var å male kartonger, det vil si forlegg til gobelinene. da Corte døde allerede i mars 1578 og ledelsen av verkstedet ble tatt over av Knieper.


== Kongetapetene blir til ==
Det ble skrevet kontrakt mellom Knieper og kongen 9. desember 1581 og ifølge denne skulle det leveres 113 portretter «af de hundrede og elleve før os værende konger af Danmark.» Kontrakten spesifiserte hvordan tapetene skulle se ut; blant annet at det øverst, over hodet på hver konge skulle stå en historisk tekst som fortalte om når og hvordan kongen regjerte og nederst på tapetet skulle «herkomsten, derved også rigets insignier, sætte og ordne". Med dette menes sannsynligvis våpenskjold.Det ble også fastsatt at tapetene skulle være av en slik størrelse «således at den pågældende store dansesal helt igennem bliver beklædt med sådanne tapeter.» Til de delene av veggene som ikke ble dekket av kongetapetene skulle Knieper levere tapeter med jaktmotiver.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ulrik Reindel: Kronborgtapeterne - Pragt & propaganda på Frederik II's Kronborg, Slots- og Ejendomsstyrelsen 2009, ISBN 978-87-92265-04-3
Poul Grinder-Hansen: Frederik 2 : Danmarks renæssancekonge, København: Gyldendal 2013, ISBN 978-87-02081-08-4
Filosofiåret 1798

Filosofiåret 1798 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1798.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==
Immanuel Kants Anthropologie in pragmatischer Hinsicht (1798)
Thomas Robert Malthus' An Essay on the Principle of Population (1798)


== Fødsler ==
17. februar – Friedrich Eduard Beneke, tysk filosof (død 1854)
19. februar – Auguste Comte, fransk filosof (død 1857)
22. mars – Eduard Gans, tysk jurist, rettsfilosof og historiker (død 1839)
7. april – Pierre Leroux, fransk filosof og politisk økonom  (død 1871)
9. mai – Augustin Bonnetty, fransk tenker og forfatter (død 1879)
29. juni – Giacomo Leopardi, italiensk dikter, essayist, filosof og filolog (død 1837)
16. oktober - Emiliano Avogadro della Motta, italiensk politiker og filosof (død 1865)
20. desember – Laurens Perseus Hickok, filosof fra USA (død 1888)
29. desember – Barzillai Quaife, engelskfødt redaktør, prest, bokselger og lærer (død 1873)


== Dødsfall ==
11. februar – Karl Wilhelm Ramler, tysk dikter og tenker/filosof (født 1725)
19. mars - Johann Christian Foerster, tysk filosof, historiker og statsviter (født 1735)
28. mai – James Dunbar, britisk filosofisk forfatter (fødselsår ukjent)
13. juni – Rigas Feraios, gresk forfatter og revolusjonær (født 1757)
1. desember
Michael Gottlieb Birckner, dansk prest og filosof (født 1756)
Christian Garve, tysk filosof (født 1742)
Madeleine de Puisieux, fransk filosof og feministisk forfatter (født 1720)


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet
Filosofiåret 1781

Filosofiåret 1781 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1781.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==
Immanuel Kant, Kritikk av den rene fornuft (1781)


== Fødsler ==
3. mars – August Wilhelm Neuber, tysk lege, poet og filosof (67, død 1849)
7. mai – Karl Christian Friedrich Krause, tysk filosof (død 1832)
5. oktober – Bernhard Bolzano, tsjekkisk matematiker, teolog, filosof og logiker (død 1848)
29. november – Andrés Bello, venezuelansk poet, lovmaker, lærer, filosof og sosiolog (død 1865)


== Dødsfall ==
16. februar – Gotthold Ephraim Lessing, tysk dikter og filosof (født 1729)
18. mars - Anne-Robert-Jacques Turgot, fransk økonom og filosof (født 1727)
26. mai – Andreas Weber, tysk filosof og teolog (63, født 1718)
november – Emanuele Duni, italiensk jurist og filosof (født 1714)
		
		
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1700-tallet


== Referanser ==
Jimmy Durmaz

Jakup Jimmy Durmaz, tidligere Jimmy Touma, (født 22. mars 1989) er en svensk fotballspiller som spiller for den tyrkiske klubben Fatih Karagümrük SK. 
Durmaz er i slekt med fotballspillerne Sharbel Touma og David Durmaz.Durmaz, som er midtbanespiller, spilte for Malmö FF (2008-2012), Gençlerbirliği (2012-2014) og Olympiacos (2014-2016), før han signerte for Toulouse i 2016.


== Landslagskarriere ==
Durmaz debuterte for Sveriges A-landslag 8. februar 2011, da han ble satt inn i en kamp mot Kypros.Han ble tatt ut i Sveriges EM-tropp til EM i Frankrike 2016.Han ble tatt ut i Sveriges tropp til VM i fotball 2018 i Russland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jimmy Durmaz – FIFA 
(en) Jimmy Durmaz – UEFA 
(fr) Jimmy Durmaz – Ligue de Football Professionnel 
(en) Jimmy Durmaz – Transfermarkt 
(en) Jimmy Durmaz – national-football-teams.com 
(en) Jimmy Durmaz – WorldFootball.net 
(en) Jimmy Durmaz – FootballDatabase.eu 
(en) Jimmy Durmaz – Soccerway 
(en) Jimmy Durmaz – EU-Football.info 
(tr) Jimmy Durmaz – Mackolik.com 
«Jimmy Durmaz», profil på Gençlerbirliği SKs hjemmeside (tr)
Filosofiåret 1799

Filosofiåret 1799 er en oversikt over hendelser, utgivelser og personer med tilknytning til filosofi i 1799.


== Hendelser ==


== Publiseringer ==


== Fødsler ==
1. januar - Andrzej Towiański, polsk filosof (død 1878)
12. april – Daniel-Henri Druey, sveitsisk forbundspresident, filosof og politiker (død 1855)
21. juli - Sebastiano Purgotti, italiensk kjemiker, matematiker og filosof (død 1879)
19. september - Terenzio Mamiani, italiensk filosof, politiker og forfatter (død 1885)
29. november - Amos Bronson Alcott, pedagog og filosof fra USA (død 1888)
Ramacharaka, indisk filosof (ukjent dødsår)


== Dødsfall ==
9. januar - Maria Gaetana Agnesi, italiensk matematiker og filosof (født 1718)
26. mai – James Burnett, skotsk dommer, lingvist og filosof (født 1714)
5. juli – Cornelis de Pauw, nederlandsk filosof og geograf (død 1739)
29. oktober - Francesco Mario Pagano, italiensk jurist, filosof og politiker (født 1748)
28. november - Vincenzo De Filippis, italiensk matematiker, filosof og patriot (født 1749)
Giambattista Toderini, italiensk abbed, forfatter og filosof (død 1728)
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Filosofi på 1800-tallet
Mathias Ranégie

Mathias Ranégie (født 14. juni 1984 i Göteborg) er en svensk fotballspiller. Ranégie, som er spiss, spiller for Udinese i italiensk Serie A.


== Klubbkarriere ==
Ranégie ble ansett som et stort talent tidlig i tenårene, og han sluttet seg til den franske klubben Levallois SC da han bodde hos sin far i Paris. I 2005 flyttet Ranégie tilbake til Sverige, og begynte å spille for femtedivisjonsklubben Majorna. Han fikk året etter kontrakt med Lärje-Angereds IF. I 2006-sesongen scoret han 25 mål på 19 kamper, og ble kåret til beste spiller i den svenske Division 2, og vakte svenske toppklubbers interesse. Ranégie gikk til IFK Göteborg, hvor han signerte en toårskontrakt etter prøvespill for klubben.Ranégie spilte sin første kamp i Allsvenskan mot Trelleborgs FF i april 2007. Han scoret sitt første mål i Allsvenskan i IFK Göteborgs kamp mot IFK Norrköping den 12. april 2008.
Sommeren 2008 var Ranégie på vei til den nederlandske klubben Go Ahead Eagles, men skadeproblemer gjorde at klubben trakk seg, og Ranégie vendte tilbake til Sverige. Go Ahead Eagles gjorde et nytt forsøk, og Ranégie gikk deretter på utlån i klubben i august 2008.Ranégie signerte for BK Häcken den 8. januar 2009, etter at kontrakten med IFK Göteborg hadde utløpt. Den 30. august 2011 meddelte BK Häcken og Malmö FF at Ranégie var solgt til Malmö FF.Ett år senere, den 31. august 2012, signerte Ranégie en femårskontrakt med Serie A-klubben Udinese. Udinese skal ha betalt 18 millioner SEK for spilleren.


== Landslaget ==
Ranégie spilte første A-lagskamp for Sverige den 20. januar 2010, i en treningskamp mot Oman. Ranégie scoret sitt første landslagsmål den 23. januar 2010, i en treningskamp mot Syria.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mathias Ranégie – Transfermarkt 
(en) Mathias Ranégie – national-football-teams.com 
(en) Mathias Ranégie – WorldFootball.net 
(en) Mathias Ranégie – Soccerbase.com 
(en) Mathias Ranégie – FootballDatabase.eu 
(en) Mathias Ranégie – Soccerway 
(en) Mathias Ranégie – FBref 
(es) Mathias Ranégie – as.com 
«Ranégie Mathias Eric», profil på Udinese Calcios hjemmeside (it)
Arkitekturåret 2003

Arkitekturåret 2003 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 2003.


== Bygninger ==

8. februar - Nye Salt Lake City Public Library (Utah), designet av Moshe Safdie og VCBO Architecture, åpnet.
8. juli - Oscar Niemeyer Museum (Novo Museu) gjenåpner i Curitiba, Brasil, opprinnelig designet av Oscar Niemeyer.
4. september - Selfridges store åpner i Birmingham, England (som seinere populariste fargen Yves Klein Blue). Designet av tsjekkiskfødt britisk arkitekt Jan Kaplický fra Future Systems.
September - Maggie's Centre, Dundee, Skottland et kreftbehandlingsenter; Frank Gehrys første verk i Storbritannia.
23. oktober - Walt Disney Concert Hall, designet av Frank Gehry, opens in Los Angeles, California.
30. desember - Estádio Municipal de Braga, designet av Eduardo Souto de Moura, åpner i Portugal.
Laban Dance Centre, Deptford, London, og Schaulager, Münchenstein, Sveits, begge designet av Herzog & de Meuron.
Peabody Essex Museum nye ving, designet av Moshe Safdie, åpner i Salem, Massachusetts.
Eleanor Roosevelt College, University of California, San Diego, designet av Moshe Safdie, blir bygget.
Pantages Tower, Toronto, Canada, designet av Moshe Safdie og Core Architects, blir fullført.
Corrour Lodge, Inverness-shire, Skottland, designet av Moshe Safdie, blir bygget.
Taipei Treasure Hill designet av Marco Casagrande fullføres.
Park Pobedy i Moskvas Metro system fullføres.
Centre for Mathematical Sciences (Cambridge), designet av Edward Cullinan Architects, blir fullført.


== Hendelser ==
1. juli - Taipei 101 bygger høyere for å bli den høyeste bygningen i verden.
20. desember - Bolighuset Triumfpalasset i Moskva blir den høyeste bygningen i Europa.
Daniel Libeskinds design, med tittel Memory Foundations, blir akseptert på området til World Trade Center i New York.
Rivingen av Department of the Environment Building (fullført i 1971) i Marsham Street, Westminster, London. En ny fem-etasjers bygning med glassfasade for Home Office er bygget i stedet for.


== Priser ==
Architecture Firm Award - The Miller Hull Partnership
Alvar Aalto-medaljen – Rogelio Salmona
Emporis Skyscraper Award - 30 St Mary Axe
Grand prix de l'urbanisme - Michel Corajoud
Den europeiske unions pris for samtidsarkitektur - Zaha Hadid
Pritzker Architecture Prize - Jørn Utzon
Prix de l'Équerre d'Argent -  Yves Lion og Claire Piguet, den franske ambassaden i Beirut
RAIA Gold Medal - Peter Corrigan
RIAS Award for Architecture - Sutherland Hussey Architects for An Turas Ferry Shelter, Tiree
Royal Gold Medal - Rafael Moneo
Stirling Prize - Herzog & de Meuron, Laban dance centre
Twenty-five Year Award - Design Research Headquarters Building


== Dødsfall ==
3. mars - Peter Smithson, engelsk arkitekt (født 1923)
27. mai - Jacques Henri Labourdette, fransk arkitekt (født 1915)
28. september - Hanns Adrian, tysk arkitekt og byplanlegger (født 1931)
21. oktober - Pierre Riboulet, fransk arkitekt og byplanlegger (født 1928)
20. desember – Viggo Møller-Jensen, dansk arkitekt (født 1907)
Claude Laurens, belgisk arkitekt (født 1908)