Vitenskapsåret 2004

Vitenskapsåret 2004 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 2004.


== Hendelser ==


=== Antropologi ===
27. oktober – Oppdagelsen av en tidligere ukjent menneskeart, Homo floresiensis, i Indonesia offentliggjøres.
19. november – Spanske paleontologer oppdager et 13 millioner år gammelt skjelett som kanskje er en felles forfar til oss og apene.


=== Astronomi og romfart ===
3. januar – NASA gjør en vellykket landing med Spirit på Mars.
4. januar – Jorden i perihelium.
15. januar – Roveren Spirit kjører ned fra sin landningsrampe og påbegynner sitt oppdrag på Mars.
23. januar – Romfartsorganisasjonen ESA holder en pressekonferanse i Darmstadt ettersom romsonden Mars Express har funnet tegn på van på Mars.
25. januar - Roveren Opportunity lander på Mars og begynner å sende bilder til NASA.
17. februar – Amerikanske astronomer oppdager et himmellegeme med navnet DW 2004, som er cirka to tredjedeler så stor som Pluto og som beveger seg i bane rundt solen i Kuiperbeltet.
1. mars – En ekstremt fjern galakse på 13,2 milliarder lysår fra jorden oppdages av astronomer fra Sveits og Frankrike. Man har aldri sett galakser på en slik avstand tidligere.
2. mars – Etter cirka et års forsinkelser letter romsonden Rosetta for en elleve år lang reise til kometen Churyumov-Gerasimenko.
15. mars – Astronomer offentliggjør oppdagelsen av Sedna en planetoid som ligner Pluto som kretser omkring solen.
14. mai – Den private romfarkosten SpaceShipOne når opp til 64 kilometers høyde ved en testflygning i California, USA og setter dermed rekord.
18. mai – Vitenskapsmenn ved Chandra X-ray Observatory offentliggjør resultatet som støtter oppfatningen av at universets ekspansjon akselererer.
1. juli - Romsonden Cassini går inn i bane rundt Saturn.
8. juli – Planeten Saturn i konjunksjon med solen.
9. juli - Romsonden Cassini som er på veg til månen Titan sender detaljerte bilder av Saturn ringer.
15. juli - Stephen Hawking meddeler at han tapt et veddemål fra 1975 mot John Preskill der Stephen Hawking påstod at ingenting kunne forlate et svart hull.
8. september – NASAs romkapsel Genesis vender tilbake til jorden etter tre år i rommet. Genesis har samlet inn solpartikler, men det gikk galt med ferden tilbake og resultatene kanskje ikke brukes.
4. oktober – Privateide SpaceShipOne vinner X-prize etter å ha klart en topphøyde på 112 kilometer i sin andre bemannede ferd.
13. desember – Planeten Pluto står i konjunksjon med solen.
25. desember – Romsonden Huygens slippes fra romfarkosten Cassini og begynner sin ferd mot Saturns måne Titans overflate.
27. desember – Stråling fra eksplosjonen av den supermagnetiske nøytronstjernen (Magnetar) SGR 1806-20 når Jorden. Astronomene regner seinere ut at det er den største eksplosjonen som har vært i Melkeveien på 400 år.


=== Biologi ===
26. januar – En hval eksploderer i Tainan City, Taiwan, når den føres gjennom byen til et universitet for obduksjon.
12. februar – Sørkoreanske forskere beviser at de har laget forstadier til en klonet menneske.
22. april – I tidsskriftet Nature presenterer japanske forskere hvordan de har lykkes skape en mus fra arvemassen av to egg.


=== Fysikk ===
14. januar – Fysikere ved Pennsylvania State University skaper den første faste Bose-Einstein kondensatet.
3. februar – Russiske og amerikanske fysiker presenterer resultater som indikerer at de har funnet grunnstoffene med atomnummer 113 og 115.
22. mars – Forskere fra Australia, Russland og Hellas meddeler at de har skapt et nytt material, laget av nanoskum av kull. Det har den laveste tetthet som noen sinne har kunnet konstateres for et materiale i fast form.
19. mai – Et forskerlag med europeiske forskere blir de første til å produsere Tonks–Girardeaugas s.
24. september – Fysikere fra Université Joseph Fourier og Institut Laue-Langevin i Grenoble meddeler at de har oppdaget en løsning som endres fra flytende til fast form når det varmes opp og smelter igjen når det avkjøles.


=== Medisin ===
29. januar - Forskere i Sverige og USA lykkes fotografere hjernen og se skadene ved Alzheimers sykdom med et PET-kamera.
6. april - Etter tre års forskning ved Universitetssykehuset i Lund i Sverige kan forskerne se at alle typer kreft i grunnen er like.
7. april - USAs folkehelse- og kreftinstitutt presenterer en studie i medisintidsskriftet JAMA om påstått forbindelse mellom hyppig ejakulasjon og øket risiko for prostatakreft.
11. mai - Kronprinsesse Victoria av Sverige innvier et nytt diabetessentrum ved Karolinska sjukhuset. Samtidig presenteres en ny medisin mot aldersdiabetes, som innen tre år skal kunne tilbys pasienter.
24. juni – Tyske leger oppdager en genetisk feil hos en fireårig gutt som gir ham ekstremt store muskler.
16. juli – Danske forskere har utviklet en såkalt DNA-vaksine mot aids.
23. september – En belgisk kvinne føder et frisk barn etter å ha gjennomgått verdens første transplantasjon av en del av en eggstokk.


=== Meteorologi ===


=== Paleontologi ===
9. september - Skjelett av svane- og fiskeøgler har blir funnet på Svalbard av norske paleontologer.
Ukjent dato - Et lag ledet av Neil Shubin oppdager i løpet av sommeren fossiler av kjøttfinnefisken Tiktaalik på Ellesmere Island i Nunavut, Canada, noe som betydelse for studier av utviklingen av firbente virveldyr.


=== Zoologi ===
9. oktober - Det publiseres et bilde som er tatt i Kongo-Kinshasa, Afrika av en to meter høy ape. Apen kan tilhøre en ukjent art.


== Prisvinnere ==
Abelprisen: Michael F Atiyah, Isadore Singer
Brinellmedaljen: Toshishiko Emi
Copleymedaljen: Harold Kroto
Darwinmedaljen: Enrico Coen og Rosemary Carpenter
Davymedaljen: Takeshi Oka
De Morgan-medaljen: Roger Penrose
Gad Rausings pris för framstående humanistisk forskargärning: Professor emeritus Ulf Telemand, Universitetet i Lund, svensk lingvistikk
George Van Biesbroecks pris:
Astronomi: P James E Peebles
Medisin: Stanley N Cohen, Herbert W Boyer, Yuet Wai Kan og Richard Doll
Matematikk: Shiing-Shen Chern
Göran Gustafssonpriset:
Molekylær biologi: Elisabeth Sauer-Eriksson
Fysikk: Ariel Gobar
Kjemi: Owe Orwar
Matematikk: Jeffrey Steiff
Medisin: Jan Borén
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Lennart Philipson
Karl Schwarzschild-medaljen: Riccardo Giacconi
Nobelprisen:Fysikk: David J. Gross, H. David Politzer og Frank Wilczek
Kjemi: Aaron Ciechanover, Avram Hershko og Irwin Rose
Fysiologi/Medisin: Richard Axel og Linda B. Buck
Shawprisen:Rodger Doxsey
Steeleprisen: Lawrence Evans, Nicolai Krylov, John Milnor og Cathleen Synge Morawetz
Turingprisen: Vinton Cerf og Robert Kahn
Wollastonmedaljen: Geoffrey Eglinton


== Dødsfall ==
6. februar - Humphry Osmond, engelsk psykiater (født 1917)
15. mars
William Pickering, newzealandsk-amerikansk rakettforsker, tidligere leder av NASAs Jet Propulsion Laboratory (født 1910)
John Pople, britisk kjemiker, nobelprisvinner (født 1925)
26. mai - Nikolaj Stepanovitsj Tsjernykh, sovjetrussisk og ukrainsk astronom (født 1931)
3. juli - Andrijan Nikolajev, sovjetisk kosmonaut (født 1929)
12. august - John Clark, britisk biolog, leder for Roslin Institute og var en del av teamet som klonet Dolly (sau) (født 1951)
31. august - Fred Whipple, amerikansk astronom som laget begrepet "skitten snøball" for å forklare naturen til kometene  (født 1906)
19. oktober - Lewis Urry, canadisk kjemiingeniør, oppfinner av alkalisk batteri med lang levetid (født 1927)
18. november - Robert Bacher, kjernefysiker, en av de ledende i Manhattanprojektet (født 1905)
29. desember - Julius Axelrod, amerikansk biokjemiker, nobelprisvinner for arbeidet med katekolaminer og nevrotransmittere, (født 1912)
		
		
		


== Referanser ==