jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
St. Olafs vei

St. Olafs vei (også Sankt Olafs vei, Sankt Olavs vei, St. Olavs vei) er en geologisk formasjon som historisk regnes å strekke seg fra Stoplesteinan ved Skåra i Eigersund kommune til Gaudland i Sokndal kommune i Rogaland, hvor den siste delen heter Spjodedalen. I virkeligheten strekker den seg videre helt til Mydlandsheia i Sokndal. Den er formet som en liten dal eller fordypning i terrenget. Noen kilder oppgir St. Olafs vei som den gamle ferdaveien mellom de to landssognene. I amtskartet over Stavanger Amt fra 1860 er St. Olafs vei tegnet inn som en mindre vei på stiplet linje.


== Opprinnelse ==


=== Geologisk ===
St. Olafs vei har oppstått som følge av en forvitring av en grønnsteinsgang, en metamorf bergart som dannes av diabas og basalt ved lavtemperatur-påvirkning . Denne bergarten har forholdsvis lett for å forvitre og derfor er terrenget her både dypereliggende enn omgivelsene samt dekket av et fruktbart jordsmonn. Gangen tegner seg som en rett, grønnkledt stripe med en bredde på 20-30 meter (noen steder mellom 40-80 meter) og en lengde på cirka 26 kilometer (historisk regnet kun til Gaudland og da cirka 15 kilometer lengde). Langs denne veien forekommer store mengder titan-jernstein .


=== Mytologisk ===
Ifølge sagnet seilte Olav den hellige nordfra, da han ved Egersund skulle unngå sine fiender. Han seilte derfor med skuten sin over land og kløyvde berget med kjølen. Han kom etter sagnet seilende inn av sjøen rett på Eigerøy ved Kompåsen, hvor skuta satte nesen høyt i været og dukket så ned og fór tvers over sundet. Så gikk skuta opp Kveldskaret og ned tvers over Årstaddalen, så opp Skårabrekka og til Skåra. Derfra satte han kurs rett sydøst, opp og ned i en rasende fart. På begge sider av dalen kan man ennå se noen store runde hauger, som er størknede bølger etter ferden hans .


== Referanser ==
Schenkel

Schenkel:

Andrea Maria Schenkel (* 1962, Regensburg), en tysk forfatterinne
Reto Schenkel (* 1988), en sveitsisk friidrettsutøver
Jan Fredrik Andresen

Jan Fredrik Andresen (født 1960) er en norsk lege og direktør i Statens helsetilsyn. 
Han avla medisinsk embetseksamen fra Universitetet i Oslo i 1989 og ble spesialist i psykiatri i 2006. 
Han var ansatt i Statens helsetilsyn fra 1992 til 2001, fra 1998 som avdelingsdirektør. Inntil 2012 var Andresen avdelingssjef og leder for Voksenpsykiatrisk avdeling Vinderen ved Diakonhjemmet Sykehus.Jan Fredrik Andresen ble 28. september 2012 utnevnt til direktør i Statens helsetilsyn for en periode på seks år, og tiltrådte i november samme år. I november 2018 ble han utnevnt for en ny seksårsperiode.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oppgåver og organisering – Statens helsetilsyn. Statens helsetilsyns hjemmeside. Besøkt 12.11.2018.
Badinerie

Badinerie (også badinage; fransk for «spøk») er et dansbart karakterstykke – og ikke i egentlig forstand en dans – i suiter fra 1700-tallet. 
Badinerier er på binær form og går i en livlig totakt, mye likt en hurtig gavotte.
Det langt mest kjente eksempelet på en badinerie er sluttsatsen i 2. orkestersuite i h-moll (BWV 1067) av Johann Sebastian Bach, men også Christoph Graupner og Georg Philipp Telemann brukte formen i franske ouverturer, også de i hurtige tempi og i 2/4 eller alla breve.  Mange badinerier begynner med opptakt, men det finnes unntak, f.eks brukte ikke Graupner opptakt.
Mens betegnelsen «badinerie» ikke er mye brukt, er det italienske motstykket «scherzo» langt mer vanlig.


== Referanser ==
Norges Grunnlov § 88

Paragraf 88 i Norges Grunnlov er grunnlaget for Norges Høyesterett og dermed den dømmende makt i Norge. Den bestemmer at Høyesterett er Norges høyeste domstol.


== Paragrafens nåværende tekst ==
Høyesterett dømmer i siste instans. Dog kan innskrenkninger i adgangen til å få Høyesteretts avgjørelse bestemmes ved lov.
Høyesterett skal bestå av en justitiarius og minst fire andre medlemmer.


== Referanser ==
Eetion elia

Eetion elia er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 38 millimeter), brun smyger. Vingene er mørkbrune, mesteparten av bakvingen på undersiden sølvaktig hvit. Vingene har noen små, avlange, halvt gjennomsiktige, lyse flekker. Bakkroppen er brunt med hvite tverrstriper på oversiden, helt hvit på undersiden.
Larven er naken, gråaktig grønn, hodekapselen brun med noen store, svarte flekker.


== Levevis ==
Larven lever på planten Cleistanthus sumatranus (familien Phyllanthaceae). Larven bygger seg et skjul ved å brette sammen deler av eller hele bladet den gnager på og feste det med silke. I likhet med mange andre sommerfugllarver skyter den ut ekskrementene sine med betydelig kraft, dette er trolig for å hindre at rovdyr og parasitter skal finne larven ved å gå etter lukten av ekskrementene.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Sørøst-Asia, der den forekommer i Malaya, på Sumatra og Borneo.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Hesperiinae Latreille, 1807
Slektsgruppen Erionotini Distant, 1886
slekten Eetion de Nicéville, 1895
Eetion elia (Hewitson, 1866)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. & Warren, A. (2007) Eetion på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.9. 2012.
Butterflies of Singapore - Eetion elia [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Eetion elia i Encyclopedia of Life 
(en) Eetion elia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Eetion elia hos NCBI 
(en) Kategori:Eetion elia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eetion elia – detaljert informasjon på Wikispecies
Liste over endringer i Norges Grunnlov

Dette er en komplett liste over 149 kunngjøringer av til sammen 315 endringer av ulike paragrafer i Norges Grunnlov. 


=== Endringer i Norges Grunnlov ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gjeldende Grunnlov - Lovdata
(no) Endringer i Grunnloven - Lovdata
Norges Grunnlov § 97

Paragraf 97 i Norges Grunnlov bestemmer at ingen lover kan vedtas med tilbakevirkning. Det vil si at nye lover som vedtas kun skal gjelde på forhold fra vedtakelsesdato og fremover i tid.
Selv om paragrafen virker lettanvendelig, har den bydt på mange utfordringer, spesielt med tanke på såkalt uegentlig tilbakevirkning (til forskjell fra egentlig tilbakevirkning). Dette er inngrep som nyere lovgivning gjør i allerede fastsatte rettsstillinger, slik som endringer i trygdelovgivningen som påvirker utbetalingene til mennesker som før endringen hadde krav på visse beløp, eller endring i skattereglene som får innvirkning på eldre transaksjoner.
Norges Høyesterett har behandlet flere saker i forbindelse med tilbakevirkning, og har ved noen tilfeller av uegentlig tilbakevirkning kommet frem til at dette ikke er i strid med paragraf 97.


== Paragrafens nåværende tekst ==
Ingen lov må gis tilbakevirkende kraft.


== Referanser ==
Laila Ali

Laila Amaria Ali (født 30. desember 1977 i Miami Beach) er en amerikansk tidligere profesjonell bokser. Hun er datter av den avdøde tungvektsmester i boksing Muhammad Ali og hans tredje kone Veronica Porsche Ali.
Hun debuterte den 8. desember 1999, og vant med knockout i første runde. Ali har vunnet samtlige av sine 24 kamper, hvorav 21 på knockout eller teknisk knockout. Hun stilte i klassen supermiddelvekt, og innehadde to mestertitler fra henholdsvis IBA (2002) og International Women's Boxing Federation 2005. Ali har også deltatt i flere underholdningsprogrammer på amerikansk fjernsyn, blant annet «American Gladiators» og «Dancing with the Stars».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Laila Ali – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Laila Ali – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Laila Ali – BoxRec 
(en) Laila Ali på Internet Movie Database 
(en) Laila Ali hos The Movie Database
Norges Grunnlov § 105

Paragraf 105 i Norges Grunnlov er grunnlaget for retten til å utføre og til å få erstatning ved ekspropriasjon. Selv om paragrafen kun angår ekspropriasjon utført av staten, blir den også brukt for grunnlag ved ekspropriasjon til fordel for private.


== Paragrafens nåværende tekst ==
Fordrer statens tarv at noen må avgi sin rørlige eller urørlige eiendom til offentlig bruk, så bør han eller hun ha full erstatning av statskassen. Bruken av ordet «bør» må i denne paragrafen leses med tanke på betydningen av ordet ved grunnlovens tilblivelse, og skal således leses som «skal».


== Referanser ==


== Se også ==
Oreigningsloven
Jus cogens

Jus cogens er betegnelsen på et grunnleggende prinsipp som anses å utgjøre en tvingende norm innen folkeretten som det er anerkjent av verdenssamfunnet at ikke kan fravikes eller brytes (derogasjon).
Wienkonvensjonens artikkel 53 definerer jus cogens for konvensjonens del som «en tvingende folkerettslig norm som av det internasjonale samfunnet er akseptert og anerkjent som en norm det ikke kan gjøres unntak fra, og som det kun kan gjøres inngrep i av en tilsvarende norm med samme internasjonale lovmessige karakter».
Det er ingen klare avtaler om hvilke prinsipper som skal gjelde som jus cogens, men det er vidt anerkjent at jus cogens inkluderer forbudet mot folkemord, sjørøveri, slaveri, tortur og angrepskrig. Den internasjonale domstolen anerkjente også nasjonal selvråderett som jus cogens under Øst-Timor-saken (Portugal vs. Australia) i 1995.


== Se også ==
Erga omnes
Universell jurisdiksjon
Solparken

Solparken er park som ligger i sentrum av Bodø. Parken er - sammen med Rådhusparken -  et samlingssted for bodøværingene. Parken ligger innenfor den sentrale bykjerna, mellom Nordlandsmuseet i vest, Rådhusparken i nord, boligblokka Rådhusgata 13 i øst og Rensåsgata sør for parken. Parken krysses i sin østlige del av en gangsti som forbinder Havnegata (ved postkontoret) med fotgjengergata Fridthjov Anderssens vei.
Midt i Solparken ligger musikkpaviljongen, med sin typisk modernistisk 1960-tallsarkitektur og åpning kun vendt mot nord og Rådhuset. Dagens paviljong er minst nummer tre i rekken av musikkpaviljonger siden 1926 da Solparken først ble anlagt i anlending den store Nordlandsmessen det året.
Solparken og rådhusparken blir ofte brukt som endepunkt for de største opptogene, som alle varianter av 17. mai-toget og protesttog, med unntak av nyttårsfakkeltogene, som går til Rensåsparken for å holde fyrverkeriene litt lenger unna sentrum, og fordi Rensåsparken er tre ganger så stor.


== Minnemarkeringen etter 22. juli ==
27. juli 2011 ble det holdt en minnemarkering etter ofrene etter terrorangrepene 22. juli i Solparken, som var en spesiell minnemarkering til Espen Jørgensen og Henrik André Pedersen, som var de to AUFere fra Bodø som omkom etter 22. juli-tragedien. Minnemarkeringen trakk til seg nesten 18000 mennesker  og ble holdt av noen lokale ungdommer som sa at de måtte ha en minnemarkering i Bodø. Disse ungdommene skal ha kjent ofrene, og tok initiativet med å få med kommunen på opplegget.


== Referanser ==
Omarosa Manigault

Omarosa Manigault (født Omaroseonee Manigault 15. februar 1974), også kjent som bare Omarosa, er en realitypersonlighet og stemmeskuespiller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Omarosa Manigault – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Omarosa Manigault på Internet Movie Database 
(en) Omarosa Manigault hos The Movie Database
David Adkins

David Adkins (født 1956) er en amerikansk stand-up komiker og skuespiller som er mest kjent under sitt artistnavn Sinbad.
Han spilte i sesong to til fire i TV-serien Kaos på college. I 1996 opptrådte han i komedien First Kid som en U.S. Secret Service-agent. Han spilte i filmen Fly fra 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sinbad på Internet Movie Database 
(da) Sinbad på Filmdatabasen 
(fr) Sinbad på Allociné 
(en) Sinbad på AllMovie 
(en) Sinbad hos Rotten Tomatoes 
(en) Sinbad hos The Movie Database
Herschel

Herschel kan vise til:


== Personer ==
William Herschel (1738-1822), tyskfødd britisk astronom
Caroline Lucretia Herschel (1750-1848), astronom og søsteren til William Herschel


== Teleskoper ==
Herschel-teleskopet, et romobservatorium
William Herschel Telescope, et bakkebasert teleskop på La Palma


== Krater ==
Herschel (Marskrater)
Herschel (Mimaskrater)
Herschel (Månekrater)
Støvlettdommen

«Støvlettdommen» er en dom avsagt av Norges Høyesterett i 2006. Dommen stod gjengitt i Rt. 2006 s. 179, og gjaldt i hvilken grad en kunde kan kreve ny vare til erstatning for en vare som har mangler, eller må akseptere at selgeren reparerer feilen. Rettsteknisk hørte saken inn under områdene obligasjonsrett, forbrukerrett og kjøpsrett, og definerte grensene for forbrukers omleveringskrav etter forbrukerkjøpsloven. Dommen er et prejudikat for lignende saker.


== Saken ==
En kvinne kjøpte et par høyhælte støvletter til en verdi av kr 1360,- i en butikk på Hamar. Seks uker etter kjøpet falt den ene hælen av. Kvinnen klaget på skoen og ønsket å få nye, men butikken ville heller utbedre skaden. Butikkens kostnad ved å levere nye sko ville være på kr 447,-, mens kostnaden ved reparasjon ville være på kr 60-65,-. Spørsmålet for retten var om forbruker hadde rett til å kreve omlevering eller om selger hadde rett til å kreve reparasjon.

Høyesterett foretok en vurdering av tolkningen av forbrukerkjøpslovens § 29, som hadde (og har per mai 2021) følgende ordlyd:§ 29.Retting og omlevering (avhjelp)
Forbrukeren kan velge mellom å kreve at selgeren sørger for retting av mangelen eller leverer tilsvarende ting (omlevering). Dette gjelder ikke hvis gjennomføring av kravet er umulig eller volder selgeren urimelige kostnader.
Ved avgjørelsen av om kostnadene er urimelige etter første ledd annet punktum, skal det særlig legges vekt på verdien av en mangelfri ting, mangelens betydning og om andre beføyelser kan gjennomføres uten vesentlig ulempe for forbrukeren.

Selv om forbrukeren verken krever retting eller omlevering etter loven, kan selgeren tilby retting eller omlevering dersom dette skjer uten opphold. Dersom selgeren sørger for slik retting eller omlevering i samsvar med loven, kan forbrukeren ikke kreve prisavslag eller heving.Uenigheten blant partene var her hvorvidt omlevering ville påføre selger urimelige kostnader.
Høyesterett kom frem til at selger hadde rett til å velge reparasjon fremfor omlevering i denne saken fordi urimelige kostnader skulle bestemmes ut ifra forholdet mellom pris for reparasjon og omlevering (forholdsmessighet). Høyesterettsdommen var en dissensavgjørelse der to dommere ga kunden medhold i at hun hadde rett til å kreve nye støvletter, mens tre dommere ga selgeren medhold i at det var tilstrekkelig å reparere støvlettene.


== Betydning ==
Det knyttet seg stor interesse til saken. Da Høyesteretts flertall fastslo at kunden ikke hadde rett til å kreve nye støvletter når forretningen tilbød å reparere støvlettene hun hadde kjøpt, fikk dette betydning også for andre bransjer enn forhandlere av sko og støvletter.Våren 2006 var denne dommen tema for en hjemmeeksamen i domsanalyse på jusstudiet ved Universitetet i Bergen.


== Referanser ==
Helge Hysjulien

Helge Jostein Hysjulien (født 16. februar 1956) er en norsk trekkspiller og komponist.
Hysjulien har komponert ca 70 melodier, og har deltatt 3 ganger på TV (NRK 1) med Hysjuliens orkester. Han er dessuten blitt spilt en del i radioen siden 1976 og har deltatt på mange festivaler siden 1980.


== Diskografi ==
Oppi Dalom (kassett utgitt i 1980)
Her va're løyle (kassett utgitt 1986)
Dans med oss (CD utgitt i 2010)


== Meritter ==
Vunnet 4 komponistkonkurranser (1974, 1981, 1986 og 2006).
Vunnet Norsktoppen 2 ganger i 1992 som komponist av reinlenderen KULTURUTVEKSLINGA, spilt av Stensgård & Midtliens kvartett.
Norgesmester på Titanofestivalen i 2001 med Aage Sogns orkester.
Det ble sølv i 2006 (Aage Sogns ork) og bronse i 1985 (Hysjuliens orkester).
Gull på Landsfestivalen i gammeldansmusikk 1996 og 1999 i klassen solo andre instrument.
Gull på samme festival i 2004 med Heidal Spelemannslag.


== Priser ==
1986: Stomperudstatuetten delt ut av Norsk Ukeblad.
1992: Titanoprisen som årets komponist.
2001: Vågåfatet, deles ut hvert år til en norsk gammeldansutøver.
2002: Årets Svasting (lokal pris i hjembygda Svatsum i Gausdal).
2004: Årets Rose (delt ut til musikere i Gausdal Kommune).
Odysseus (krater)

Odysseus er det største nedslagskrateret på saturnmånen Tethys. Krateret er 400 km i diameter, eller ensten 40 % av månens totale størrelse. Odysseus har fått navn etter den greske helten Odyssevs.
Odysseus er et svært grunt krater, men det må opprinnelig ha vært dypt, med en høy fjellignende kraterkant. Over tid har kraterbunnen blitt slitt ned av tyngdekreftene til Tethys – tilsvarnde har skjedd på jupitermånene Callisto og Ganymedes. Dette indikerer at Tethys var og formelig nok til at topografien kollapset; månens indre var kanskje flytende. Om Tethys hadde vært kaldere og mer skjør under nedslaget, kunne månen ha blitt ødelagt og splittet opp i mindre biter. Skulle likevel Tethys ha overlevd et slikt nedslag, ville krateret ha holdt på formen, tilsvarende Herschel-krateret på Mimas.
På motsatt side av Tethys finner man den gigantiske kløften Ithaca Chasma, som kan ha blitt dannet som et ruslutat av Odysseus-nedslaget.


== Eksterne lenker ==
Astronomy Picture of the Day (APOD) 9. september 2007
Ithaca Chasma

Ithaca Chasma er en dal på saturnmånen Tethys. Dalen er 100 km bred, 3–5 km dyp og 2 000 km lang. Den strekker seg nedover omtrent tre fjerdedeler av Tethys' omkrets. Navnet kommer fra øya Ithaka i Hellas.
Èn teori for hvordan dalen ble dannet går ut på at vannet som utgjør mesteparten av Tethys' indre frøs til is. Siden frossen is har større volum, ble overflaten utvidet og sprakk opp.
En annen teori går ut på at dalen ble dannet på samme tid som det gigantiske Odysseus-nedslaget som ligger på motsatt side av månen. Nedslaget dannet sjokkbølger som kan ha fått overlaten på den andre siden av månen til å briste.
Anselm Kiefer

Anselm Kiefer (født 8. mars 1945 i Donaueschingen) er en tysk kunstmaler og billedhugger. Hans verker har vært representert  på de viktigste internasjonale kunstutstillingene, slik som documenta 6, 7 og 8, Veneziabiennalen og i ledende gallerier og museer verden over. I Norge er noen av hans arbeider å finne på Astrup Fearnley Museet.


== Biografi ==
Kiefer er sønn av kunstpedagog Albert Kiefer og hans kone Cilly. Han ble født i en luftvernbunker i hospitalet i Donaueschingen. Han flyttet til Rastatt i 1951, og i 1965 ble han immatrikulert som student i Freiburg im Breisgau, hvor han leste fagene jus, romanistikk og litteratur. Samtidig studerte han maleri fra 1966 til 1968 i Freiburg, og derefter ved det statlige kunstakademiet i Karlsruhe. Hans eksamensarbeide var en fotodokumentasjon av en performance-forestilling.
Han gjennomførte en svært kontroversiell turné i en rekke europeiske land, hvor han, iført deler av farens frontuniform fra annen verdenskrig, ifølge eget utsagn «utforsket sin egen fascisme.» Forestillingene utløste voldsomme reaksjoner og støtte på motstand fra kunstskolens lærerstab. Han hadde imidlertid funnet gehør hos Joseph Beuys, hvis egen kunst hadde utspring i krigsopplevelser, og fra 1972 fortsatte Kiefer sine kunststudier under Beuys i Düsseldorf.Han forlot Tyskland i 1991 efter å ha skilt seg fra sin kone og foretok omfattende reiser i India, Mexico, Kina og USA før han slo seg ned i Barjac i nærheten av Nîmes i Sør-Frankrike i 1992. Her innredet han et atelier i et 800 mål stort industribygg. Kiefer har også et 30 000 m² stort atelier i Croissy-Beaubourg utenfor Paris. Han har forelest som kunstprofessor ved Collège de France siden 2011.I 2018 fikk han østerriksk statsborgerskap.


== Priser og utmerkelser ==
1983: Hans-Thoma-Preis
1990: Wolfprisen
1999: Praemium Imperiale
2005: Forbundsrepublikken Tysklands fortjenstorden, fortjenstkors av første klasse
2005: Österreichische Ehrenzeichen für Wissenschaft und Kunst
2008: Friedenspreis des Deutschen Buchhandels
2017: Æresdoktorat ved universitetet i Freiburg.


== Referanser ==
Jacob Rathe

Jacob Rathe (født 13. mars 1991 i Portland, Oregon) er en amerikansk landeveissyklist. Han syklet blant annet for amerikanske Jelly Belly.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jacob Rathe – ProCyclingStats 
(en) Jacob Rathe – Cycling Archives 
(en) Jacob Rathe – Cycling Quotient
Geira

.
Geira (ca 965 - 985) var prinsesse i Vendland og eldste datter av den mytiske kong Burislav. Hun ble i 978 gift med en ukjent prins som døde rundt 981. I 982 ble hun gift på nytt med Olav Tryggvason som senere ble norsk konge (995 - 1000). Geira døde barnløs i 985.
Olav Tryggvason hadde bodd i 9 år i Gardarike hos storfyrsten av Kiev, Vladimir I (Vladimir den store eller Valdemar), og var på vei til Norge i 982 da han måtte søke til land i Vendland (i nåværende Polen eller Pommern) under et uvær. Han ble der invitert til å bo hos Geira som styrte denne delen av landet. Olav ble der over vinteren og giftet seg med henne der. Olav ble i Vendland i tre år, til Geira døde. Kongssagaen Ågrip nevner at Olav hadde vinterbolig i Jomsborg, hovedsete for jomsvikingene.
Identiteten til Geiras far, Burislav, er usikker. Han kan ha vært identisk med den polske kong Mieszko I eller hans sønn, kong Boleslaw I av Polen. Geira hadde to søstre, Gunhild (Świętosława av Polen) som ble gift med den danske kong Svein Tjugeskjegg, og Astrid, som ble gift med jomsvikingenes høvding Sigvalde jarl.


== Referanser ==
Ge geta

Ge geta er en sommerfugl som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Den er den eneste kjente arten i sin slekt.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 35-40 millimeter), ensfarget mørkbrun smyger med litt spisse, avlange forvinger.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Sørøst-Asia, der den er utbredt fra Burma i vest til Java i øst.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Hesperiinae Latreille, 1807
Slektsgruppen Erionotini Distant, 1886
slekten Ge de Nicéville, 1895
Ge geta de Nicéville, 1895


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. & Warren, A. (2007) Ge på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.9. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Ge geta i Encyclopedia of Life 
(en) Ge geta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ge geta hos NCBI 
(en) Kategori:Ge geta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ge geta – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av arten