Rothaugenkomplekset

Rothaugenkomplekset (Rothaugkomplekset) er et boligkompleks på østsiden av Rothaugen skole, oppført av Bergen kommune i årene 1915-1920. Komplekset, som inneholdt 116 toroms leiligheter, er et av Norges første kommunale storgårdskvartaler og består av en sammenhengende rekke murhus på fire etasjer, formet som en sekskant rundt et stort gårdsrom med åpning mot syd flankert av to tårnliknende trapperom. 


== Historie ==
Rothaugkomplekset er planlagt og tegnet av arkitekt Kaspar Hassel (1877-1962). Delvis parallelt tegnet han både Rothaugen skole og Møhlenpris skole, som begge åpnet i 1912, og var i gang med planlegging av slaktehuset som skulle ligge ved sjøen like nedenfor Rothaugen. 
De første skissene ble lagt frem i 1911, i en tid hvor det ble diskutert for og i mot kommunal deltaking innen boligbygging. Det rådende synet blant Bergens politikere var at selv om boligmangelen var prekær, skulle likevel boligbygging skje i privat regi. Først i 1914 vedtok formannskapet i Bergen at kommunen skulle ta på seg kostnader og ansvar som både byggherre og utleier. Samtidig ble det opprettet et boligråd som skulle bistå kommunen med tiltak for å unngå boligmangel, samt å fremme bedre boligforhold. Dette var et steg videre etter at Bergen kommune i 1910 åpnet for kommunal støtte til kooperative boligbygging (Typebyen), og markerer starten på en periode med kommunalt engasjement innen sosial boligbygging.
Rothaugenkomplekset ble bygget i en urolig tid, med streiker og husokkupasjoner i regi av  arbeiderorganisasjoner. Internasjonalt var det krigstider med stigende fraktrater og generell prisøkning, som også fikk store konsekvenser i Norge. For Rothaugkomplekset betydde det en stor økning i kvadratmeterprisen, fra kr 255,- i 1915 til kr 976,- i 1920.
På midten av 1980-tallet ble fasaden til Rothaugenkomplekset rehabilitert, i regi av Bergen og Omegn Boligbyggelag (BOB) som ledd i en byfornyelsen Husbanken på den tiden prioriterte høyt. Etter hvert overtok også BOB bygningene som da inneholdt 97 leiligheter. Komplekset inneholdt da både toroms-, treroms- og fireroms leiligheter som ble leid ut til unge boligsøkere. På 2000-tallet ble flere av leilighetene rehabilitert innvendig og solgt på det åpne markedet.


== Arkivinformasjon om Rothaugkomplekset ==
En kan finne opplysninger om byggingen av Rothaugenkomplekset i arkivet etter Byarkitekten. Arkivet er avlevert Bergen Byarkiv. Materialet en finner i arkivet omfatter anbudspapirer, bygningstegninger, bygningsanmeldelser, brev, notater o.l. samt en dagbok med notater om den daglige byggeprosess for bygning B og C. 


== Se også ==
Rothaugen skole
Kaspar Hassel
Bergen og Omegn Boligbyggelag
Husbanken
Typebyen
Bergen byarkiv


== Litteratur ==
Dahl, Per 1991: "By og bolig - et tilbakeblikk 1941 - 1991," Bergen og omegn boligbyggelag 1991
Ertresvåg, Egil 1982: "Et bysamfunn i utvikling 1800-1920." i Bergen byleksikon bind III. Universitetsforlaget 1982
Jakobsen, Petter Tønder 1990: "Sosial boligbygging i Bergen 1910 - 1930." Hovedfagsoppgave i kunsthistorie, Universitetet i Bergen 1990.
Martens, Johan Ditlef (red.): "Århundredes norske boligprosjekter 1900 - 2000." Norsk arkitekturmuseum og Husbanken
Reiersen og Thue 1996: "De tusen hjem." i Den Norske Stats Husbank 1946 - 1996. Gyldendal & Husbanken 1996.


== Eksterne lenker ==
Rothaugenkomplekset - oppslagsverket oVe, artikkel av  Bjørn R. Jahnsen , Bergen Byarkiv.