Holmenkollen Turisthotel

Holmenkollen Turisthotel (II) ble reist i 1896 etter at det første Holmenkollen Turisthotel brant i 1895.  Hotellbygningen var tegnet av arkitekt Ole Sverre. Bygningen brant ned i 1914.


== Beliggenhet ==
Hotellet lå som en del av Holmenkollanlegget med Holmenkollbakken, omtrent fem minutters spasertur unna Besserudtjernet. I dag benyttes tomten som parkeringsplass for VM-huset. Fra 1898 kan Holmenkollbanen benyttes til adkomst for hotellets besøkende.


== Eierskap ==
«Selskabet for Anlæggene paa Holmen- og Voxenkollen» bestod blant annet av veidirektør Hans H. Krag og borgermester Evald Rygh, men den store entreprenøren i både anleggelsen av begge de to Holmenkollen Turisthotell, Holmenkollen Sanatorum og Sportsstuen var dr. Ingebrigt Holm (1844-1918).


== Beskrivelse av hotellet ==
«Holmenkollens turisthotel er ubetinget en av Kristiania omegns betydeligste seværdigheder, saavel ved sin herlige beliggendhed som ved den interesse, der knytter sig til selve bygverket og dets udstyr», skrev museumsdirektør Hans Dedekam i en presentasjonsbrosjyre om hotellet. Hotellet var preget av datidens moderne dragestil, med nære forbindelser til en norsk trebygningsskikk. 


== Kunstnerisk utsmykning ==

Den store spisesal: Treskjærearbeider av billedskjærer J. Borgersen. Utskårne takbjelker og et musikkgalleri. Rike utskjæringer i dragestil. En mindre sal forbundet med denne via fire rundbuede portalåpninger med drageornamenter. Figurscener som illustrerer sagnet om Sigurd Favnesbane på nedre del av portalstolper. 
Eventyrværelset: Dekorert av kunstner Gerhard Munthe. Rommet skulle gi den besøkende et inntrykk av å være bergtatt. Alle rommets vegger var dekket av bilder bygd over de store ledemotivene i norske folkeeventyr og viser. De var innfattet i svarte rammer med linjer og punkter som minnet om stjerner på et himmelkart. Fargemessig var dekorasjonene holdt nært til fargeharmoniene i norsk bondekunst. Over utgangsdør til veranda fantes et vindu som forestilte en ugle, og på begge sider av dette et eventyrslott. 
Salongen: Innfelte malerier av norske landskaper, utført av Eilif Peterssen, Jacob Gløersen, Gerhard Munthe, Christian Skredsvig og Otto Sinding. 
Peisestuen: Bjelkevegger dekorert med humoristiske malerier, av Theodor Kittelsen. Kunstneren var opprinnelig forespeilet frihet til selv å skjære dekorasjonene. Kittelsen mottok i 1897 følgende i brevs form fra Munthe: «Dine "Fjeld-trampere" paa Holmenkollen er virkelig fortræffelige; men jeg blev skuffet over, at Du ikke havde faaet hele Værelset at decorere. Jeg mener i Farve og Indramning. Maleren har smurt Lort over hele Væggene forresten, og det er ikke tiltalende. Du maa se til at faa dette forandret siden engang.» Kongesalonen: Portretter av det bernadottske kongehus, samt av kong Haakon VII og dronning Maud.
Ditmarkskerstuen: Rikt utskårne eikepaneler i barokk- og rokokko-stil. I taket seks innfelte oljemalerier med hovedsakelig bibelske motiver. 
Spisestuen: Utskårne møbler i gammelnorsk stil. 
Røgeværelset: Malerier av Gustav Wentzel, Jacob Bratland, Gerhard Munthe og andre. 
Telemarksstue: Et lyst rom dekorert i norsk bonderokokko. En del antikke utskårne skap og ølboller.


== Brannen ==
Holmenkollen Turisthotel (II) brant ned 10. juli 1914, som følge av lynnedslag. Bygningen ble ikke gjenreist.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bakken, Hilmar. Gerhard Munthes dekorative kunst, Gyldendal Norsk Forlag, 1946
Dedekam, Hans. Holmenkollen Turisthotel, utgitt etter 1905 og før 1914.
AM (signatur). «Sverre, Ole», i Norsk kunstnerleksikon, bd. 4. Universitetsforlaget, 1986
Pedersen, Bjørn Sverre. «Sverre, Ole», i Norsk biografisk leksikon, bd. 15. H. Aschehoug & Co, 1966
Thon, Sverre. «Holm, Ingebrigt», i Norsk biografisk leksikon, http://nbl.snl.no/Ingebrigt_Holm
Tschudi-Madsen, Stephan. «Veien hjem. Norsk arkitektur 1870-1914», i Knut Berg (hovedredaktør): Norges kunsthistorie 1-7, bd. 5. Gyldendal Norsk Forlag, 1981


== Eksterne lenker ==
(en) Holmenkollen Turisthotel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons