jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kalemie

Kalemie er en by i provinsen Tanganyika i Den demokratiske republikken Kongo. Det er den største byen på den vestlige bredden av Tanganyikasjøen.


== Eksterne lenker ==
(en) Kalemie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Førna

Førna er en betegnelse på strø som man finner på skogbunnen. Det består av mer eller mindre nedbrutte plantedeler og gjerne store mengder sopphyfer. Førna har gjerne en individ- og artsrik fauna av små dyr, særlig spretthaler, midd og rundormer.
Sverre Kongshavn

Sverre Kongshavn (født 15. juli 1926 i Haugesund) er en tidligere norsk forretningsmann og politiker (H).
Han tok examen artium i 1945 og handelsgymnasium i 1946. Han var kontormann 1946–1949, sekretær i Nordland Unge Høyre i 1949, sekretær for Høyres stortingsgruppe 1950–1952, fylkessekretær i Nordland Høyre 1952–1954 og sekretariatsleder for Høyres stortingsgruppe 1954–1961. I Trio Fabrikker A/S var han direktørens sekretær i 1961, assisterende direktør i 1962 og administrerende direktør fra 1963. Kongshavn var også formann i Industridepartementets konfeksjonsutvalg i 1970 og Statens representant og styreformann i Persilfabrikken A/S 1967–1968.Kongshavn var medlem av Oslo Høyres hovedstyre og arbeidsutvalg 1964–1967, medlem av Oslo bystyre 1964–1967, statssekretær i Industridepartementet under Per Bortens regjering 1970–1971 og formann i Høyres distriktspolitiske utvalg 1971–1972.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Sverre Kongshavn hos Norsk senter for forskningsdata
Gadd

Gadd er innen forstvitenskapene en betegnelse på stående, døde trestammer, oftest furu. Disse er svært viktige for biologisk mangfold i skog og bør skånes ved hogst for å verne om sårbare arter. Gadd er spesielt viktige for insekter, som biller, tovinger, barkteger og vepser, og også som reirplass og matressurs for hakkespetter (som spiser de vedborende insektene). Andre fugler drar senere nytte av hakkespettenes reirhull. 
Viktige faktorer som avgjør hvilke arter som kan leve på en gadd er treslag, alder (hvor lenge treet har vært dødt), om barken fortsatt sitter på eller har falt av, og om gadden står soleksponert eller i skyggen. Gadd av osp ser ut til å være spesielt verdifulle, med mange sjeldne insektarter knyttet til seg.
Preaspirasjon

Preaspirasjon betegner i fonetikken et pust som kommer før en ustemt obstruent. Et eksempel er h-en i det samiske ordet johka (elv).
Fenomenet er best kjent fra Nord-Europa, der det finnes både i samisk, de nordgermanske språkene, og skotsk-gælisk. Det er mulig at preaspirasjon først forekom i samisk, før det spredte seg til urnordisk, og i vikingtida til skotsk-gælisk. Preaspirasjon finnes også i mongolsk og noen indianske språk, som cree, ojibwa, purépecha, kickapoo og hopi. 
Alle samiske språk, unntatt enaresamisk, har preaspirasjon. I skotsk-gælisk er preaspirasjon mest utpreget på Hebridene, som hørte under den norske kongen til 1266.
Islandsk og færøysk er de språkene der preaspirasjon er mest studert av språkforskerne. På islandsk har ustemte plosiver preaspirasjon når de står foran l, n eller en annen ustemt plosiv. Preaspirasjon forekommer ikke i framlyd, der ustemte plosiver har etterfølgende aspirasjon, på samme måte som i andre germanske språk.
Noen eksempler fra islandsk:

þakka [θahka] (takke)
ekki [ɛhcɪ] (ikke)
vatn [vahtn̥]
happ [hahp] (flaks, hell)I norsk og svensk er preaspirasjon tradisjonelt blitt regnet som et trekk i enkelte spredte dialekter. I Norge gjelder det dialektene på Jæren, i Bjerkreim i Dalane, i nordre del av Gudbrandsdalen, og på Senja. I det svenske språkområdet forekommer preaspirasjon i dialektene i Härjedalen, nordre del av Dalarna, Arjeplog, og i et belte på øyene i Østersjøen: Gräsö, Åland og skjærgården utenfor Åbo.
Nyere studier viser at preaspirasjon også forekommer i andre skandinaviske dialekter, som trøndersk og normalsvensk. I disse dialektene varierer bruken fra person til person, og det er også tydelige kjønnsforskjeller; kvinner preaspirerer mer enn menn.


== Litteratur ==
Pétur Helgason (november 2002). Preaspiration in the Nordic Languages: synchronic and diachronic aspects (Doktoravhandling). Stockholms universitet. ISBN 91-7265-535-6.  – [1]
Eirik Tengesdal (2015). Plosivane i Bjerkreim. Ein synkron studie av preaspirasjon og klanglause lenes (Masteroppgave). Universitetet i Oslo.  – [2]
Gunnar Ólafur Hansson (2001). «Remains of a submerged continent. Preaspiration in the languages of Northwest Europe.». Historical linguistics 1999 (PDF). Amsterdam: John Benjamins Publishing Company. s. 157–173. ISBN 9789027237224. doi:10.1075/cilt.215. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Samenes historie: Samisk påvirkning på urnordisk språk
Kjell Hovda

Kjell Hovda (født 27. oktober 1945 i Veggli) er en norsk tidligere skiskytter, trener og sportskommentator. Hovda var med på stafettlagene som tok sølv i VM i 1973 og bronse i 1974. Han deltok i vinter-OL for Norge i 1976, med 18.-plass på 20 km og 5.-plass i stafetten. 
Hovda ble norgesmester på 20 km tre ganger, i 1970, 1971 og 1975, og han var med på å vinne sju NM-gull i stafett. Han er fire ganger blitt norgesmester i skifeltskyting, og har til sammen vunnet sju kongepokaler. Hovda representerte Rødberg Idrettsforening og Fiskum Skytterlag. 
Etter hans aktive karriere var han trener for skiskytterlandslaget i perioden 1976–1980, og han var en periode også ekspertkommentator for NRK. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kjell Hovda – Olympedia 
(en) Kjell Hovda – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Kjell Hovda – TheSports.org
Den nordatlantiske laksekonvensjonen

Konvensjonen for bevaring av laks i Nord-Atlanteren trådte i kraft 1. oktober 1983 og opprettet en inter-statlig organisasjon, North Atlantic Salmon Conservation Organization (NASCO). NASCO har som mål å bevare, restaurere, forbedre og rasjonelt styre vill atlantisk laks.
Gjennom konvensjonen ble en stor vernesone med forbud mot systematisk fiske etter laks opprettet. Sonen omfatter de fleste områder 12 nautiske mil fra kysten.
Karasjohka

Karasjohka, eller Karasjokka (nordsamisk: Kárášjohka, finsk: Kaarasjoki), er ei elv og et vassdrag i Karasjok og Kautokeino kommuner i Finnmark. Elva, som er en av de største i Finnmark, er 166,15 km lang, og har et nedbørfelt på 5 059,57 km², det 13. største i Norge. Middelvannføringen ved munningen er 56,62 m³/s.Den har utspring fra området ved fjellet Rávdovárri i Kautokeino, like ved grensa mot Finland. Derfra renner den mot nord og senere nordøst. De største sideelvene er Bávttajohka fra sør og Iešjohka fra vest. Etter samløpet med Iešjohka renner den forbi tettstedet Karasjok i store slynger mellom høye sandmæler. 12 km øst for Karasjok renner den sammen med Anarjohka og danner elva Tana.


== Referanser ==
Sentralanlegget

Sentralanlegget er den norske regjerings krigshovedkvarter, og omtales gjerne som Regjeringens sentralanlegg. Anlegget ligger mellom Sundvollen og Åsa i Hole kommune i Buskerud, og er sprengt inn i fjellet mot Fiskebekkhøgda på Krokskogen.


== Historikk ==
Sentralanlegget ble bygget i 1960-årene. Den kalde krigen og trusselbildet mot Norge gjorde det nødvendig med et anlegg hvor kongehus, regjering og sentralt nøkkelpersonell kunne evakueres til om det skulle oppstå en krise.
Under terrorangrepene i Norge 22. juli 2011 ble anlegget klargjort for bruk, ettersom regjeringskontorene i Oslo var satt ut av spill på grunn av terrorbomben. Dette kommer frem i dokumentaraboka Da terroren rammet Norge. Regjeringsmedlemmene ble ikke evakuert hit, i stedet ble det opprettet krisestab i Forsvarsdepartementet og i statsministerboligen.


== Funksjoner ==
Sentralanlegget har to hovedinnganger fra veien mellom Sundvollen og Åsa. Disse ligger omtrent 300 meter fra hverandre, og møtes lengre inne i fjellet. Anlegget har kapasitet til å huse flere hundre mennesker, og inneholder blant annet situasjonsrom, hybler for kongehuset og regjeringen, sykestue (og operasjonssal) som skal bemannes av sikkerhetsklarert personell fra Rikshospitalet, restaurant/bar, sambandssentral, konferanserom for regjeringen, garasje, verksted og ulike lagre. Anlegget skal kunne være selvforsynt med strøm og vann. H.M. Kongens Garde og Heimevernet øver med jevne mellomrom på å evakuere regjeringsmedlemmer fra Oslo til anlegget.


== Hemmelighold ==
På grunn av anleggets sensitive funksjon har beliggenhet og tekniske detaljer om Sentralanlegget vært preget av hemmelighold. Offisielt er dette fremdeles gradert informasjon, og anlegget er manipulert bort fra flyfoto. I 1980-årene ble avisa Ikkevold truet med straffeforfølgelse om de omtalte anlegget. I bøkene Vi som styrer Norge (Finn Sjue, Viggo Johansen og Pål T. Jørgensen) og Overvåket (Finn Sjue og Ronald Bye) blir anlegget og dets plassering omtalt. I disse bøkene ble det også fremsatt påstander om at Sentralanlegget hadde utstyr for telefonavlytting og annen overvåkning. Dette ble avvist av Lund-kommisjonen.
I april 2010 fortalte NRK at detaljert informasjon om anleggets plassering lå ute i søkbare nettkataloger, og at plantegningene lå åpent tilgjengelige i Riksarkivet. Disse ble senere fjernet. Aftenposten skrev i juni 2012 at til tross for myndighetenes påstand om at informasjonen er slettet, er informasjonen fremdeles fritt tilgjengelig. I desember 2018 påpekte Aftenposten at tross anleggets status som «hemmelig», heter det nærmeste busstoppet Natoanlegget.


== Se også ==
Regjeringens krisestøtteenhet
Regjeringens kriseråd


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Krigshovedkvarteret "et sted på Østlandet" Artikkel hos www.ivarjohansen.no
Flyfoto over området (innkjørslene er manipulert bort) hos Gule Sider
Krigshovedkvarter

Et krigshovedkvarter er et hovedkvarter for en myndighetsetat, forsvarsgren eller nøkkelpersonell i strid.
I Norge finnes det ulike typer krigshovedkvarter. Forsvarets anlegg ligger på Reitan utenfor Bodø. I tillegg har Regjeringen to krigshovedkvarter, det såkalte Sentralanlegget i Buskerud og et nyere, mindre hovedkvarter i en bunker under Regjeringskvartalet.
Et annet eksempel er Cabinet Office Briefing Rooms i London.
Kurtose

Kurtose (også kjent som spisshet eller kurtosis) er en tallstørrelse som sammen med gjennomsnitt, varians og skjevhet beskriver en sannsynlighetsfordeling. Kurtose er et mål på hvordan fordelingen er spredt mellom ytterpunktene. I et diagram over sannsynlighetene, for eksempel i et histogram over en diskret sannsynlighetsfordeling, er kurtose et mål på «spissheten» til fordelingen eventuelt hvor «fete» halene til fordelingen er. Spisse haler vil tilsi at de fleste observasjoner vil være sentrert rundt gjennomsnittet mens fete haler vil tilsi at flere observasjoner finnes i ytterpunktene og det er større sannsynlighet for at ekstreme verdier vil forekomme.


== Kurtoseverdi ==

  
    
      
        K
        u
        r
        t
        o
        s
        e
        v
        e
        r
        d
        i
        =
        
          
            1
            n
          
        
        
          ∑
          
            i
            =
            1
          
          
            n
          
        
        (
        
          
            
              
                x
                
                  i
                
              
              −
              
                
                  x
                  ¯
                
              
            
            
              S
              t
              a
              n
              d
              a
              r
              d
              a
              v
              v
              i
              k
            
          
        
        
          )
          
            4
          
        
        −
        3
      
    
    {\displaystyle Kurtoseverdi={\frac {1}{n}}\sum _{i=1}^{n}({\frac {x_{i}-{\overline {x}}}{Standardavvik}})^{4}-3}
  Kurtose baserer seg på avvikene mellom det observerte (xi) og gjennomsnittet i fjerde potens og blir derfor ofte kalt det fjerde moment. Normalfordelingen har kurtoseverdi på 3, og fordelinger med høyere verdier enn dette sies å ha «eksess kurtose» relativt til normalfordelingen. I distribusjoner med eksess kurtose vil det være større sannsynlighet for at ekstreme verdier inntreffer. Tallet tre trekkes fra i formelen for å kunne sammenligne fordelingens kurtose med normalfordelingen. Normalfordelingen sier å være mesokurtisk, en fordeling med en positiv kurtoseverdi (spissere, med tykkere hale) blir kalt leptokurtisk mens en fordeling med negativ kurtoseverdi (tynnere haler, og mindre spiss) blir kalt platykurtisk.
Subaru Justy

Subaru Justy er en liten, kompakt kombicoupé som er blitt solgt av den japanske bilprodusenten Subaru siden 1984. Fra 1984 til 1994 ble Justy produsert av Subaru selv. Siden har den blitt solgt som en forkledning av andre kjøretøy under Justy-navnet. Selskapets siste introduksjon er en forkledd Daihatsu Sirion (2. generasjon), som ble vist fram på Frankfurt Motor Show i 2007. Denne har en 1-liters rekke-3-motor, forhjulsdrift og 5-trinns manuell girkasse.
I 1984 ble Justy introdusert i Japan hvor den opprinnelig er designet og produsert. I USA og Storbritannia ble den introdusert først i 1987, og alle modellene fikk en restyling i 1989.
Oddbjørn Nordset

Oddbjørn Karmhus Nordset (født 25. mars 1946 i Verdal) er en tidligere norsk tjenestemann og politiker (Sp).
Han har agronomkurs fra Mære landbruksskole fra 1966, studentereksamen fra Hamar katedralskole fra 1970 og utdannelse som cand.agric. fra Norges landbrukshøgskole fra 1973.  Nordset var konsulent i Landbruksdepartementet 1973–1976, fylkesagronom i jordbruksøkonomi i Nord-Trøndelag 1976–1983, fylkeslandbrukssjef 1986–1991 og landbruksdirektør hos fylkesmannen i Nord-Trøndelag 1993–1994. Nordset var assisterende fylkesmann i Nord-Trøndelag 1994–2013 og konstituert fylkesmann i periodene 1991–1993 og 2008–2009.Før han studerte ved landbrukshøgskolen, var han fylkessekretær i Nord-Trøndelag Senterparti 1966–1968. Han var også medlem av Verdal kommunestyre fra 1968 og medlem av Senterpartiets landsstyre. Nordset var statssekretær i Landbruksdepartementet under statsråd Finn T. Isaksen i Kåre Willochs regjering 1983–1986. Han har hatt flere styreverv og offentlige utvalgsoppdrag, deriblant styreleder ved Veterinærinstituttet, styremedlem i Norges forskningsråd, formann i Norges landbruksvitenskapelige forskningsråd, styremedlem i Telenor ASA. ordfører i representantskapet i Fokus Bank AS i perioden 1992-2004 og nestleder i styret for Stiklestad nasjonale kultursenter 1994-2018. Han var  i årene 2001–2003 engasjert av Landbruks- og matdepartementet som prosjektleder for opprettelsen av Mattilsynet.Nordset ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i den 11. april 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Oddbjørn Nordset hos Stortinget 
(no) Oddbjørn Nordset hos Norsk senter for forskningsdata
You Never Can Tell

«You Never Can Tell» er en amerikansk sang, skrevet av Chuck Berry. Den ble komponert da han satt i fengsel for den hensikt å begå en sedelighetsforbrytelse.Berry utgav sangen i 1964 på albumet St. Louis to Liverpool. Coverversjoner har også blitt gjort av Emmylou Harris, New Riders of the Purple Sage,John Prine, Bob Seger, Bruce Springsteen, Status Quo, Roch Voisine og Chely Wright.


== Beskrivelse ==
Sangen beskriver et fiktivt bryllup mellom et ungt par og hendelsene etterpå. Den arbeidslløse mannen bor i en beskjeden leilighet, finner arbeid og sammen med ektefellen oppnår han velstand. De anvender pengene til å utvide musikksamlingen, erverver seg til slutt en familiebil og kjører til New Orleans for å feire sitt jubileum, hvor de opprinnelig hadde møtt hverandre. Sangens refreng er:  «C'est la vie, said the old folks, 'it goes to show you never can tell».


== Pulp Fiction ==
Sangen ble populær i en kort tid i 1994 etter utgivelsen av Quentin Tarantinos film Pulp Fiction. Melodien ble spilt under en konkurranse på den fiktive restauranten Jack Rabbit Slim's, hvor John Travolta (som Vincent Vega) og Uma Thurman (som Mia Wallace) danset for å vinne hovedprisen.


== Innflytelse ==
Nick Lowe har antydet at denne sangen var en inspirasjonskilde for hans sang «I Knew the Bride (When She Used to Rock'n'Roll)», som har blitt spilt inn på plate av Dave Edmunds, Status Quo og Lowe selv.


== Coverversjoner ==
Ronnie Laine (1974. På albumet Ronnie Laine's Slim chance (Island Records))
John Prine (1975. På albumet Common Sense (Atlantic)
Loggins and Messina (1975, på albumet So Fine (Columbia)
New Riders of the Purple Sage (1976. På albumet New Riders (MCA))
Emmylou Harris (1977. Som «You Never Can Tell (C'est la vie)» på albumet Luxury Liner (Reprise))
Waylon Jennings og Jessi Colter (1981. På albumet Leather and Lace (RCA AAL 1-393))
Ian A. Anderson og Mike Cooper (1984. På albumet The Continuous Preaching Blues  (Appaloosa AP 037-2))
Bob Seger (1994. Som «C'est la vie» på albumet Greatest Hits (Capitol))
Status Quo (1996. På albumet Don't Stop (Polydor))
Chely Wright (2005. Som «C'est la vie (You Never Can Tell)» på albumet The Metropolitan Hotel (Painted Red/Dualtone))
Texas Lightning (2006. Som «C'est la vie» på albumet Meanwhile, Back at the Ranch (Sony BMG))
Roch Voisine (2008. På albumet Americana (RCA Victor Europe))


== Norsk versjon ==
Thor Greni har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Alt blir hva du gjør det til». 


== Innspilling ==
Maj Britt Andersen. Utgitt på singlen CBS 541 i 1977 og LP-platen Det svinger i meg (CBS 82 839) i 1978.


== Referanser ==
Korsedderkopp

Korsedderkopp er en av de mest kjente av edderkoppene i gruppen hjulspinnere (Araneidae).


== Utbredelse ==
Den er vanlig i Vest-Europa og Nord-Amerika. I Norge er den vanlig og finnes i hele landet.


== Utseende ==
Korsedderkopp er en ganske stor og kraftig bygd edderkopp, opptil 20 mm lang (kroppens lengde). Kroppen er todelt, en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bred, med fine, nedliggende hår. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet, med et karakteristiske mønster. Fargen kan variere fra veldig lys gul til veldig mørk grå, men alle har fem eller flere hvite prikker på ryggen, som danner et kors, herav kommer det norske artsnavnet. De hvite prikkene er forårsaket av celler fylt med guanin, et biprodukt av proteinstoffskifte. Den er noe fargevariabel og enkelte har et mindre kontrastrikt mønster. Hodet har åtte øyne, fire forholdsvis store øyne i midten, som mer eller mindre danner et kvadrat, og et par ganske små øyne som sitter tett sammen på hver side. Chelicerene er korte, kraftige, med tenner på innsiden.
Beina er middels lange og ganske kraftige, med lyse og mørke ringer. Det tredje beinparet hos korsedderkoppen er spesialisert for å hjelpe til med å spinne hjulnett. De brukes også til å forflytte seg rundt på nettet uten å bli sittende fast. Disse beina er bare nyttig på nettet, på bakken er de av lite verdi.
Den kan forveksles med  marmorvever og muligens kvadratvever.  Bakkroppens form kan være nyttig for å skille den fra A. marmoreus, som har en bakkropp som er tjukkest på midten. Korsedderkoppens bakkropp er alltid bredest lengst framme.


== Levevis ==
Denne arten er vanlig i hager og nær hus, men kan finnes i mange andre miljøer også, bare det finnes vegetasjon som den kan feste nettet sitt til.
Korsedderkopper lager lyd når de føler seg truet. Da dette vanligvis er et passivt dyr, er det vanskelig å provosere den til å bite. Hvis den biter, er bittet bare litt ubehagelig og helt harmløst for mennesker.
Nettet spinnes av de større hunnene som vanligvis henger på nettet med hodet ned, mens de venter på at et bytte skal sette seg fast. Byttet blir da hurtig fanget og pakket i silkespinn før det etes. Korsedderkopper eter nettet sitt hver natt sammen med mange av de små insektene som blir fanget i det. Dette kan de gjøre på få minutter. Neste morgen spinner de et nytt nett.
Den mye mindre hannen tilnærmer seg hunnen forsiktig for å pare seg. Hvis han ikke er forsiktig nok, kan han bli spist av henne.


== Eksterne lenker ==
(en) Korsedderkopp i Encyclopedia of Life 
(en) Korsedderkopp i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Korsedderkopp hos Artsdatabanken 
(sv) Korsedderkopp hos Dyntaxa 
(en) Korsedderkopp hos Fauna Europaea 
(en) Korsedderkopp hos ITIS 
(en) Korsedderkopp hos NCBI 
(en) Kategori:Araneus diadematus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Araneus diadematus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Araneus diadematus – detaljert informasjon på Wikispecies
Leiv Magnus Vidvei

Leiv Magnus Vidvei (født 11. september 1923 i Time, død 15. oktober 2016) var en norsk samfunnsøkonom og politiker for Venstre, bosatt på Bekkestua. 
Vidvei var cand.oecon. fra Universitetet i Oslo. Fra 1970 til 1971, i Per Bortens regjering, var han statssekretær i Finansdepartementet. Han var assisterende direktør i Norges Bank. Han arbeidet også i NATO og IMF.


== Referanser ==


== Kilder ==
NTBs fødselsdagsomtale 11. september 2008: 85 år 11. september: Tidligere assisterende direktør i Norges Bank Leiv Magnus Vidvei.


== Eksterne lenker ==
(no) Leiv Magnus Vidvei hos Norsk senter for forskningsdata
Svea (forskningsstasjon)

Svea er en svensk feltstasjon i Antarktis. Stasjonen ble bygget i 1987/88 og var den første svenske forskningsstasjonen i Antarktis siden Maudheim i 1949 og Snow Hill i 1901. Svea ligger ved Scharffenbergbotnen i Heimefrontfjella, cirka 400 kilometer fra kysten.
Stasjonen består av to sammenføyde glassfibermoduler. Den er på cirka 12 m², har fire senger og et kjøkken.
Svea forvaltes av det svenske Polarforskningssekretariatet.


== Eksterne lenker ==
Forskningsstation Svea Arkivert 6. januar 2015 hos Wayback Machine.. Polarforskningssekretariatet
Polarforskningssekretariatets film om bygget av Svea (Youtube)