jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ottar Julsrud

Ottar Julsrud (født 3. februar 1950) er en norsk journalist og sakprosaforfatter.
Julsrud var stortingsmedarbeider og lederskribent i Aftenposten 1976–1984 og redaktør i Norpress – Norsk Pressebyrå fra 1984 til 1998. Siden 1998 frilans, avtale med ca. 10 aviser om levering av en daglig politisk kommentarartikkel.Han var styremedlem og nestleder i Stortingets presselosje 1977–1988 og nestleder i Den Konservative Presses Forening 1990–1998.Han var bidragsyter til Aschehoug og Gyldendals Store norske leksikon og leksikonets årbøker fra 2002 til 2008, og i en årrekke til Hvem Hva Hvor, Året i Bilder og Politisk Årbok. Siden 2010 har han vært redaktør i tidsskriftet Rotary Norden.Han er cand.mag. fra Universitetet i Oslo fra 1975 med fagkretsen statsvitenskap, offentlig rett og kristendomskunnskap. Høstsemesteret 1974 var han redaktør i tidsskriftet Minerva.


== Bibliografi ==
Høyre hånd på rattet. Glimt fra Oslo Høyres historie 1985-2015. (Kolofon 2019)
Operasjefen. Bjørn Simensens liv og karriere, fortalt til Ottar Julsrud. (Gren forlag 2018).
Bygg med mening. Statsbygg 1816-2016. (Fagbokforlaget 2015)
Alt under kontroll. Historien om Norsk Flygelederforening. (2013)
Mellom himmel og jord. Glimt fra Miljøverndepartementets 40 år.  (Unipub 2012)
Byggverket Backe. (Forlaget Snorre 2011)
FLY – trygt opp og trygt ned. Norsk flysikringstjenestes historie. (Aschehoug 2008)
Fra kall til merkevare, Jølstad-konsernets historie. (Forlaget Snorre 2006)
En reise gjennom hundre år. Norges Turistråd 1903-2003 (Medredaktør/-forfatter).
I hjertet av Nordmarka. (Antologired.) (Schibsted 2003)
Presse med mening. (Medredaktør/-forfatter) (Den Konservative Presses Forening 1992)


== Kilder ==
Pressefolk 1990 (Inst. for Journalistikk),
Fødselsdagsomtale i Aftenposten 3. februar 2010.


== Referanser ==
Dingeneset

Dingeneset ligger på nordsiden av Dingjevågen ved Dingja i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. På neset er der en fyrlykt. Dingeneset, ved innløpet til Sognefjorden, var i historisk tid grensen mellom Haurdafylket (Hordaland) og Sygnafylket (Sogn).


== Historie ==
Omkring 15 meter fra fyrlykten finnes en røys som nå er svært ødelagt. Det skal ha vært funnet mannebein i røysen. I bronsealderen ble det ofte laget slike røyser over døde stormenn, men en vet ikke når røysen på Dingeneset stammer fra.
I sagaen er det fortalt om et stort slag ved Dingeneset i år 978 mellom Håkon Ladejarl og kong Ragnfrød Eiriksson.
Da ble det en veldig kamp der. Håkon jarl hadde mye større hær, og han vant seier. Dette var på Dingenes, der hvor Sogn og Hordaland møtes. Kong Ragnfrød flyktet til skipene, men det falt tre hundre mann av hærens hans. Etter denne striden rømte Ragnfrød ut av Norge, og Håkon jarl trygget freden i landet.


== Fylkesgrense ==
Dingeneset var fra eldgamle tider grense mellom Hordaland og Sogn. 
Den delen av nåværende Gulen kommune som ligger sør for Dingeneset hørte i dansketiden inn under futen i Nordhordland. Også Gulen kirke lå under Nordhordland prosti frem til 1773. Da ble  Eivindvik prestegjeld, det vil si det som nå utgjør den søre delen av Gulen kommune, lagt under futen i Ytre Sogn og ble en del av Sogn og Fjordane fylke ( Nordre Bergenhus amt).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kleiva, Ivar (1996). Gulen i Gammal og ny tid. Gulen kommune: Gulen kommune. 
Snorres kongesagaer. Oslo: J.M. Stenersens forlag. 2003. ISBN 82-7201-286-3. 


== Eksterne lenker ==
NRK fylkesleksikon: «Den gamle fylkesgrensa ved Dingeneset» besøkt 1. november 2010
NRK fylkesleksikon: «Historia i Gulen» besøkt 1. november 2010
Varkala

Varkala er en kystby og kommune i Thiruvananthapuram-distriktet i den indiske delstaten Kerala. Byen ligger 51 kilometer nordvest for Thiruvananthapuram (Trivandrum) og 37 kilometer sørvest for Kollam.
Varkala er det eneste stedet sør i Kerala hvor klippene stiger opp fra Det arabiske hav. Klippenes formasjon er unike og interessante for geologer i den ellers flate kystlinjen i Kerala, de er kjent blant geologer som Varkalaformasjonen og er erklært et geologisk monument av Geological Survey of India. 


== Galleri ==

		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Varkala – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gburekfjella

Gburekfjella er en gruppe fjelltopper, inkludert Straumsvola og Jutulrøra, beliggende mellom Jutulstraumen og H.U. Sverdrupfjella lengst vest i Fimbulheimen i Dronning Maud Land.
Fjellpartiet ble oppdaget og grovt kartlagt ved hjelp av flyfotografering av den tyske antarktisekspedisjonen 1938–39 under ledelse av Alfred Ritscher og oppkalt etter ekspedisjones geofysiker, Leo Gburek (1910–41). Detaljert kartlegging ble utført av norske kartografer basert på undersøkelser og flyfotografering gjennomført under Maudheimekspedisjonen 1949–52, samt flyfotografier fra den norske antarktisekspedisjonen 1956–60. Navnet Gburekfjella benyttes bare på de vestligste toppene i det som ble navngitt av den tyske ekspedisjonen.


== Kilder ==
Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 5192
Fjordselva (Gulen)

Fjordselva (også kalt Storelva og Fjordsdalselva) er ei elv i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Den har utspring på sørvesthellingen av Svadfjellet (878 moh) like ved fylkesgrensa til Hordaland. Den renner derfra mot sørvest, deretter vest, og passerer gjennom Askarvatnet og Husevatnet. Fra Husevatnet snur elva mot nord og renner ned i Fjordsdalen, hvor den løper sammen med mange sideelver, hvorav de største er Duelva fra Duvedalen og Kvernhuselva fra Storelivatnet. Elva munner ut ved Instefjord innerst i Risnefjorden. Fjordselva er 12,1 kilometer lang, med et nedbørfelt på 32,56 km². Middelvannføringen ved munningen er 4,35 m³/s.
Europavei 39 går parallelt med elva fra Husevatnet til Risnefjorden.


== Fiske ==
I likhet med andre vassdrag i området ble fiskebestandene i Fjordselva negativt påvirket av sur nedbør på siste halvdel av 1900-tallet, spesielt i de høyereliggende deler av nedbørfeltet. Her ble det på 1970- og 1980-tallet registrert reduserte bestander, og i flere vatn var bestanden av ørret helt utdødd. I lavereliggende deler av vassdraget var forholdene bedre, men også her redusert. Undersøkelser i senere år har imidlertid vist en forbedring av forholdene.


== Referanser ==
Harry Mulisch

Harry Mulisch (født 29. juli 1927, død 30. oktober 2010) var en nederlandsk forfatter. Han blir regnet som en av det 20. århundrets viktigste nederlandske forfattere, og han er mest kjent for boken De ontdekking van de hemel, som kom ut første gang i 1992. Noen sammenligner denne boken med Thomas Mann mesterverk Trolldomsfjellet.


== Bibliografi ==
archibald strohalm (1952)
Het stenen bruidsbed (1959)
Twee vrouwen (1975)
De aanslag (1982)
De pupil (1987)
De elementen (1988)
De ontdekking van de hemel (1992)
De procedure (1998)
Het theater, de brief en de waarheid (2000)
Siegfried (2001)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harry Mulisch – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Harry Mulisch på Internet Movie Database 
(en) Harry Mulisch hos The Movie Database
Øyfjell bygdemuseum

Øyfjell bygdemuseum er et museum i Øyfjell, Vinje i Vest-Telemark. Det er bygd i 1931 av kila granitt og omfatter også et gårdstun fra 1920. Museet inneholder samlinger av redskap, rosemaling og snurrepiperier samt Norges største ølhøne.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Sucha Beskidzka

Sucha Beskidzka (til 1965 Sucha) er en by i Lillepolske voivodskap. Byen ligger sør i Polen, ca 57 km sørvest for Kraków. Selve byen har 9 750 innbyggere. Billy Wilder er født i Sucha i 1906.
Holo Gardstun

Holo Gardstun ligger omkranset av majestetiske fjell ved Flåm, innerst i Sognefjorden. Garden ligger 407 meter over havet og tunet teller 11 bygninger. Offisielt har Holo blitt drevet siden 1500-tallet, men trolig går driften helt tilbake til svartedauden på 1300-tallet.
Idag tas det imot til servering av grupper på Holo. Siden 2003 har det vært drevet med foredling av forskjellige typer kjøtt på Holo. Av kjøtt-typer finnes pinnekjøtt, lammerull, spekemat, saueboller og korv. Dette selges både lokalt og regionalt. I 2010 kom også det nye bryggerhuset i stand.
Foruten servering av lokale retter og lokal omtale, ble Holo viden kjent da TV-personligheten Ian Wright fra programmet "globe trekker" besøkte Garden på sitt Flåmsbesøk i 2010.  I oppkjørselen til Holo ligger den kjente Flåmsbanen.
Yndesdalsvatnet

Yndesdalsvatnet (også skrevet Ynnesdalsvatnet) er en innsjø i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Det er rundt fem kilometer langt og mellom 0,3 og 0,7 kilometer bredt. Vatnet ligger 104 meter over havet, og det har et areal på 1,96 km². Største dybde er 116 meter.Vatnet har navn etter bygda Yndesdal, som ligger ved østenden av vatnet. Ved Yndesdalen ligger også munningen av Øyrelva, som er Yndesdalsvatnets hovedtilløp. Av andre viktige tilløpselver kan nevnes Furdalselva, som munner ut i vatnet fra nord. Vatnet har utløp mot vest via den korte elva Straumen til det mindre Vetlevatnet, som ligger på samme høyde som Yndesdalsvatnet. Fra Vetlevatnet renner Frøysetelva (Yndesdalsvassdraget) videre, og munner etterhvert ut i Austevågen ved Frøyset. 
Yndesdalsvatnet ble, sammen med resten av vassdraget, vernet mot kraftutbygging gjennom Verneplan III for vassdrag. Yndesdalsvatnet er utsatt for sur nedbør. Det har vært fullkalket hver høst siden 1991, men innsjøen og den nedenforliggende delen av vassdraget gjenforsures gradvis i løpet av den påfølgende vinter og vår.Fv2 går langs hele nordsida av vatnet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dybdekart over Yndesdalsvatnet
Reidar Tveit

Reidar Tveit (født 4. november 1921 i Gulen) er en tidligere norsk fylkestannlege og politiker for Venstre og Det Liberale Folkepartiet.
Tveit var ordfører i Førde kommune i tre sammenhengende perioder fra 1968 til 1980. Han representerte først Venstre, men gikk over i Det Liberale Folkepartiet etter partisplittelsen i kjølvannet av EF-striden i 1972. I 1976 fikk partiet med Tveit som ordførerkandidat nesten rent flertall ved kommunevalget.
I hans ordførertid ble Førde bygd opp som fylkessenter, og Tveit hadde en avgjørende rolle i byggingen av Førdehuset og etableringen av Sogn og Fjordane Teater. Han har innehatt en rekke tillitsverv i både lokale og nasjonale kulturorganisasjoner. Han var den første styrelederen i Sogn og Fjordane Teater og styremedlem i Statens teaterråd og Norske teatres forening. Han var også den første lederen av Fylkesrådet for eldre i Sogn og Fjordane. 
Tveit var fylkestannlege i Sogn og Fjordane i over 30 år, fra 1958 til 1989. Som fylkestannlege bygde han i løpet av få år ut tannhelsetjenesten i hele fylket.Under andre verdenskrig ble han som student arrestert i november 1943 og satt i konsentrasjonsleirene Buchenwald og Sennheim fram til freden.


== Referanser ==


== Kilder ==
Reidar Tveit i Sogn og Fjordane fylkesleksikon NRK Sogn og Fjordane
Brandangersundet

Brandangersundet er et sund mellom Sandøyna og fastlandet i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Det er rundt 12 kilometer langt og strekker seg fra Fensfjorden i sør til Hakeneset på Sandøya i nord. Det har navn etter bygda Brandanger som ligger på østsida av sundet.I 2010 ble Brandangersundet bru ferdigstilt og ga fastlandsforbindelse til øyene i ytre Gulen.


== Referanser ==
Skrivesenteret

Nasjonalt senter for skriveopplæring og skriveforsking, Skrivesenteret, ble opprettet 21. august 2009 for å styrke skrivekompetansen hos barn, unge og voksne. Senteret er fra 2018 en del av Institutt for lærerutdanning ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU). Skrivesenteret skal bidra til at barnehager og skoler får økt kompetanse til å tolke og operasjonalisere rammeplanen og læreplanverket. Det overordnede målet er å bidra til barn, unge og voksne kan få en likeverdig og tilpasset opplæring av høy kvalitet i et inkluderende fellesskap. I tillegg til at senteret skal bidra til å øke kvaliteten på språkutvikling, skal det bidra til skrivestimulering og skriveglede i barnehagen og grunnopplæringen.


=== Sentrale arbeidsoppgaver ===
Sentrale oppgaver for Skrivesenteret er forskningsformidling og samarbeide med barnehager og skoler. Målgruppene til senteret er lærerutdannelsene, skole- og barnehager og PP-tjenesten. Skrivesenteret skal også, ved behov, være rådgiver for nasjonale utdanningsmyndigheter innenfor skriveopplæring.


=== Mandat ===
Mandatet for Skrivesenteret er gitt gjennom NTNUs oppdragsbrev fra 2018.
NTNU skal bidra til å øke kvaliteten på skriveopplæringen og til økt kompetanse i skriving som grunnleggende ferdighet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Båtsmannsknop

Båtmannsknop, som også kalles råbandsknopp, er en gammel bindende knute, brukt til å sikre en line eller et tau rundt et objekt. På grunn av at den er så enkel og kjapp å knyte brukes den ofte til dagligdagse gjøremål, som f.eks knytte endene i en plastpose, skolisser, binde sammen en bunte gjenstander eller for å lukke en eske. Den er også svært mye brukt innen førstehjelp, hvor feste en bandasje er et typisk eksempel på bruk. Vi ser den ofte brukt til å skjøte to liner sammen, men på grunn av en ustabilitet i knuten, anbefales den ikke til dette formålet. 
Båtmannsknop lages ved at man knytter først en venstrehånds enkel knute, og deretter en høyrehånds enkel knute. Gjør man feil her, ender man opp med en kjerringknute som er mye svakere og vanskeligere å få opp enn en båtmannsknop.
Båtmannsknop regnes som en av de seks elementære knutene.


== Misbruk av knuten ==

Knutens enkle fremgangsmåte for knyting, lett gjenkjennelige, appellerende og symmetriske utseende er også dens svakhet. Foreningen International Guild of Knot Tyers advarer mot at knuten brukes til å skjøte to tau sammen. En skikkelig skjøtende knute (stikk) eksempelvis flaggstikk eller dobbel fiskeknute må brukes isteden. Clifford Ashley hevder at misbruk av båtmannsknop er årsak til flere skader og dødsfall enn alle de andre knutene til sammen.


== Knuten som symbol ==

Fauske har båtmannsknop i sitt kommunevåpen som skal symbolisere at kommunen er handels­- og kommuni­kasjonsknutepunkt i Indre Salten. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grog's Animated Knots: How to tie the reef knot
Animasjon av hvordan lage båtmannsknop.
Liste over ordførere i Førde

Liste over ordførere i Førde viser navn, parti og funksjonsperiode for ordførere i Førde kommune i Sogn og Fjordane fra innføringen av formannskapslovene i 1837, frem til Førde ble innlemmet i Sunnfjord kommune i 2020.


== Kilder ==
«Ordførarar i Førde kommune» NRK Sogn og Fjordane fylkesleksikon
Dingevågen

Dingevågen er ei bukt i Gulen kommune i Vestland. Den ligger på sørbredden av Sognesjøen og er 1,2 kilometer lang og 3-400 meter bred. Innerst i vågen ligger bygda Dingja. Her ligger også munningen av Dingjaelva.


== Referanser ==
Aage Rundberget

Aage Rundberget (født 19. januar 1947) er en norsk dommer og embetsmann.
Han vokste opp i Våler, Hedmark, og har fire søsken; Roald, Grete, Betty og Gisle. Han tok cand.jur. graden ved Universitetet i Oslo i 1971. Han arbeidet som embetsmann i Justisdepartementet og Statskonsult før han ble dommer. Han var dommerfullmektig i Voss og konstituert dommer i Bergen byrett. 
Fra 1986 til 1993 var han fylkesrådmann i Sør-Trøndelag fylkeskommune. Han ble deretter dommer i Frostating lagmannsrett. Fra 1998 til 2000, mens Fylkesmannen i Sør-Trøndelag, Kåre Gjønnes, var landbruksminister i den første regjeringen Bondevik, var Rundberget konstituert fylkesmann. I 2009 ble han utnevnt som førstelagmann i Frostating lagmannsrett. Rundberget ble pensjonist i 2014 og har deretter hatt noen offentlige verv.
Han har to sønner, samboer Grete Haug  og to stedøtre. Han bor på Bakklandet i Trondheim.


== Referanser ==


== Kilder ==
A b Naterstad, Svanhild (1. februar 2003). «Sivilisert seigmann". Adresseavisen.
Kontor Statsministerens (17. april 2009). «Offisielt frå statsrådet 17. april 2009». Government.no.
Kurt Dreyer (sjakkspiller)

Kurt Dreyer (født 31. juli 1909 i Bielefeld, Tyskland, død 29. september 1981, Johannesburg, Sør-Afrika) var en tysk-sørafrikansk sjakkmester.
Dreyer emigrerte fra Tyskland på grunn av Nazipolitikken. He var sørafrikansk mester i 1937 (etter omkamp) og 1947 (sammen med Wolfgang Heidenfeld). 
He tok 15.-plass i Dublin 1957 (intersone, Ludek Pachman vant).Dreyer representerte Sør-Afrika i sjakkolympiader i München 1958, Tel Aviv 1964, Havanna 1966, og Siegen 1970.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kurt Dreyer – chessgames.com 
(en) Kurt Dreyer – OlimpBase 
(en) Kurt Dreyer – 365Chess.com
Andrew

Andrew er en engelsk variant av Andreas, som kommer av andrós, den greske genitivformen av anér, som betyr «mann».


== Utbredelse ==
Andrew har vært et vanlig navn i England siden 1300-tallet.

Andrew har i mange år vært et populært navn i USA.

Andrew er i dag et vanlig navn i USA.
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til mannsnavnet Andrew og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Andrew Jackson (1767–1845), USAs sjuende president.
Andrew Carnegie (1835–1919), var en skotsk-amerikansk finansmagnat og filantrop.
Andrew, hertug av York (f. 1960)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Andrew
(en) Think Baby Names: Andrew
Totlandsveien

Totlandsveien er en vei fra Ulsmåg til Totland og Riple i Fana bydel i Bergen kommune. Veien går sørøstover fra Hardangerveien til Riple. Veien er i overkant av 7 km lang og store deler av veien er en del av fylkesvei 183, samt en liten del av fylkesvei 184. Bilveien stopper ved Riple, men Totlandsvegen holder frem som grusvei/skogsvei over Ytstefjellet til Bontveitveien ved Grimseid. 
Veien passerer gjennom Ulsmåg, Kirkebirkeland, Myrdal, Ljosvold, Fjellbirkeland, Nedre og Øvre Totland og Riple. Navnet ble vedtatt i 1947 og er kalt opp etter Totlandsgårdene. Området ved Totland og Riple er et mye nyttet hytteområde med skiterreng. 
Langs veien ligger Ulsmåg skole og Riple skole. 


== Knutepunkt ==
Fv185 Hardangerveien
 (18 m) Fv550 over Hardangerveien
Sidevei mot nordøst (130 m)
 Øvsttunveien
Avkjørsel Øvsttunbrekka
Sidevei mot nordøst (200 m)
Sidevei mot sørøst (80 m)
Avkjørsel Stemmelia
 Ulsmågskaret
Avkjørsel Ulsmågåsen
Avkjørsel sidevei av Ulsmågveien
Sidevei mot sør (60 m)
Sidevei mot sør (100 m)
Ulsmåg skole
Avkjørsel Fv184 Ulsmågveien
Sidevei mot sør (100 m)
Avkjørsel Fv184 Elvenesveien
Avkjørsel Dyngelandsveien
Sidevei mot øst (200 m) til Kvernhushaugen
Avkjørsel Birkelandsbotn
Sidevei mot nordøst (170 m)
Tursti langs sør- og østsiden av Myrdalsvatnet (1,6 km)
Avkjørsel Bjøllebotn
Sidevei mot nord (90 m)
Sidevei mot sørvest (60 m)
Sidevei mot nordøst (60 m)
Gangsti til tursti ved Myrdalsvatnet.
Sidevei mot vest (120 m)
Sidevei mot sør (700 m) til gården Ljosvoll
Sidevei mot vest (70 m)
Sidevei mot sørvest (350 m)
 (20 m)
Sidevei mot nord (350 m)
Sidevei mot sørøst (370 m)
Sidevei mot nord (240 m)
Sidevei mot nord (450 m) til gården Fjellbirkeland
Sidevei mot nordvest (80 m)
Sidevei mot nord (60 m)
Sidevei mot sørvest (120 m)
Sidevei mot nordøst (170 m)
Sidevei mot nordøst (80 m)
Sidevei mot sørøst (700 m). Her ligger skytebane og forsamlingshus.
Sidevei mot sørvest (500 m).
Sidevei mot nord (80 m)
Sidevei mot nord (120 m)
Sidevei mot nord (470 m) ved Nedre Totland.
Sidevei mot sør (130 m)
Sidevei mot nord (160 m)
Riple skole
Sidevei mot vest og så nord (300 m)
Sidevei mot vest (60 m)
Sidevei mot nordøst (1,1 km) til Øvre Totland
Snuplass og sideveier mot nordøst (560 m) og mot sørøst (450 m). Den sørøstligste sideveien holder frem som tursti/skogsvei over til Bontveitveien ved Gimmestad.


== Kilder ==
Nasjonal vegdatabank Arkivert 11. november 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Totlandsvegen
Skjold Idrettslag

Skjold Idrettslag (stiftet i 1960) er et idrettslag i Tysvær kommune i Rogaland. Klubben har omtrent 600 medlemmer og er blant de største breddeklubbene i Tysvær. Klubbens nedslagsfelt er i bygdene Aksdal, Grinde og Skjoldastraumen. Blant aktivitetene i idrettslaget er fotball størst, har også håndball og allidrett for unger fra 4 til 8 år.


== Fotball ==
Herrenes A-lag spilte i 2012-sesongen i 3. divisjon.


=== Tabell ===


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Poulsbo

Poulsbo er en by i delstaten Washington i USA. Byen ligger ved Liberty Bay i Kitsap County. Beregnet folkemengde for 2014 var 9 702.Poulsbo ble grunnlagt av norske og andre skandinaviske nybyggere på 1880-tallet. I 1882 var 90 % av innbyggerne norske og norsk språk var vanlig til ut i 1920-årene.Under andre verdenskrig ble det bygget arbeiderboliger for arbeidere ved verftet Puget Sound Naval Shipyard sør for byen og befolkningen i Poulsbo ble mer enn tredoblet over en kort periode.


== Referanser ==
Søgne Fotballklubb

Søgne Fotballklubb er en fotballklubb fra Søgne i Agder, som spiller sine hjemmekamper på Søgne Stadion.


== Tabell ==
A-laget for menn spiller 2022-sesongen i 4. divisjon.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Riple

Riple er en gård i Fana bydel i Bergen kommune. Gården ligger øst for Totlandsgårdene ved enden av Totlandsveien.


== Navn ==
Navnet kommer trolig av det norrøne ripill som tyder «strimmel» eller «band» etter plasseringen på en langstrekt høyde. 


== Historie ==
Gården lå i mellomalderen til Munkeliv kloster og ble etter reformasjonen krongods. I 1661 ble gården kjøpt av generaltollforvalter Herman Garmann. I 1690 tok bøndene på gården selv over eierskapet. 
Her er fremdeles gårdsdrift. 


== Geografi ==
Gården er langstrekt og strekker seg fra Ystafjellet (329 moh) i sør og nordover til toppen av Ulvursfjellet (677 moh). I vest ligger Totlandsfjellet (546 moh).
Gården grenser til Øvre og Nedre Totland i vest, Hedno i sørvest, Gimmeland i sør, Frotveit i øst og Bontveit i nordøst. 


== Kilder ==
Bergenskart - stednavnskart Arkivert 17. februar 2020 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Riple
Fredrikstad Kunstforening

Fredrikstad Kunstforening ble etablert 7. mai 1875, og holder til i Prestegården i Fredrikstad. Foreningen arrangerer regelmessige utstillinger og medlems kvelder med foredrag. 
Fredrikstad Kunstforening har vært en aktiv kulturformidler i byen siden etableringen 1875, og har formidlet utstillinger og arbeider av kjente norske kunstnere som: Amaldus Nielsen, Hans Gude, Asta Nørregaard, Gerhard Munthe og Erik Werenskiold. Herman Hebler og Odd Skullerud er eksempler på kjente Fredrikstad kunstnere som har holdt utstillinger her. 
I anledning Fredrikstads 400-årsjubileum i 1967 ble utstilling Internasjonal Fargegrafikk avholdt. Utstillingen besto av 60 internasjonalt anerkjente kunstnere, og var et initiativ som i samarbeid med Ulla og Herman Hebler ble til den 1. Norske Internasjonale Grafikkbiennale i 1972. Senere kjent som den Norske Internasjonale Grafikk Triennale (fra og med 1989).


== Se også ==
Kunstforening


== Eksterne lenker ==
Fredrikstad kunstforenings. Besøkt okt 2010
Kunstnerforbundet. Besøkt okt 2010