jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Juan de Sepúlveda

Juan Ginés de Sepúlveda (født 1490, død 1573) var en spansk humanist, filosof og teolog.
Sepúlveda begynte sine studier i Córdoba, og fra 1510 ved Universidad de Alcalá, hvor han fikk sitt baccaulaureat i kunst og teologi. I 1515 kom han til Bologna, hvor han oppnådde doktorgraden i begge disipliner, stiftet bekjentskap med humanisten Luis Lucena, Giulio de' Medici og pave Hadrian VI, og gikk inn i dominikanerordenen.
Han oversatte Aristoteles' «Politikken» i 1548, som han senere kom til å bygge på. Etter plyndringen av Roma i 1527 flyttet han til Napoli. I I 1533 og 1534 skrev han til Erasmus fra Roma om forskjellene mellom Erasmus' greske nytestamente (textus receptus) og Codex Vaticanus Graece 1209. Han er kjent som Bartolomé de las Casas' motstander i Valladolid-disputten i 1550 omkring rettferdiggjørelsen av den spanske erobring av Vestindia. Sepúlveda forsvarte det spanske imperiets rett til erobring, kolonisering og omvendelse av den nye verdens innfødte, med utgangspunkt i naturrettsfilosofi.
Valladolid-disputten ble iverksatt av keiser Karl V, kongen av Spania, for å gi svar på om indianerne var i stand til selvstyre, og om de var mennesker i samme forstand som de i den gamle verden. Sepúlveda hevdet at indianerne var «naturlige slaver»; dette bygget han blant annet på Aristoteles' «Politikken», men også på Bibelen. Las Casas imøtegikk argumentasjonen med at Kristus var herre over alle verdens folk, også de som ikke kjente kristendommen. I vår tid kan Sepúlvedas oppfatninger virke svært støtende, men de var ikke ualminnelige i hans samtid. Karl V valgte til slutt en mellomposisjon, som formulert av Francisco de Vitoria.


== Referanser ==
Franken kraftverk

Franken kraftverk (I-II) (tysk: Kraftwerk Franken) er et varmekraftverk ved Gebersdorf i Bayern i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 822 MW fordelt på to blokker med dampturbiner fra MAN, operert av E.ON Energie AG. Anlegget ble ferdig i 1974. Brenselstypen er naturgass og fyringsolje. 
De totale CO2-utslippene i 2008 var 285 264 tonn, betraktelig lavere enn i 2007.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Baden-Wurttemberg and Bayern».
Halvvokal

En halvvokal er en språklyd som uttales uten hindringer i munnhula, men som i motsetning til en vokal ikke kan være stavelsesbærende. En halvvokal danner diftonger sammen med en stavingsbærende vokal. I det internasjonale fonetiske alfabetet skrives de som en vokal med en ikke-stavelsesbærende-markør under. Den eneste halvvokalen i norsk er [i ̯].
Siden halvvokaler og approksimanter er nesten identiske, brukes symbolene ofte om hverandre. For eksempel skrives [i ̯] ofte som [j].
Cryptocoryne

Cryptocoryne er en gruppe enfrøbladete planter som lever i vann. Det typiske habitatet er bekker og elver med ikke for hurtigstrømmende vann, i lavlandsskog. De finnes også i årlig oversvømte skogsvann eller på elvebredder hvor de kun er under vann ved høy vannstand.


== Arter (utvalg) ==
Cryptocoryne affinis
Cryptocoryne aponogetifolia
Cryptocoryne auriculata
Cryptocoryne beckettii
Cryptocoryne bogneri
Cryptocoryne bullosa
Cryptocoryne ciliata
Cryptocoryne cognata
Cryptocoryne cordata
Cryptocoryne crispatula
Cryptocoryne dewitii
Cryptocoryne griffithii
Cryptocoryne lingua
Cryptocoryne longicauda
Cryptocoryne minima
Cryptocoryne parva
Cryptocoryne pontederiifolia
Cryptocoryne purpurea
Cryptocoryne retrospiralis
Cryptocoryne spiralis
Cryptocoryne thwaitesii
Cryptocoryne undulata
Cryptocoryne usteriana
Cryptocoryne walkeri
Cryptocoryne walkeri 'lutea'
Cryptocoryne wendtii
Cryptocoryne x willisii


== Eksterne lenker ==
(en) Cryptocoryne i Encyclopedia of Life 
(en) Cryptocoryne i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cryptocoryne hos ITIS 
(en) Cryptocoryne hos NCBI 
(en) Cryptocoryne hos The International Plant Names Index 
(en) Cryptocoryne hos Tropicos 
(en) Kategori:Cryptocoryne – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cryptocoryne – detaljert informasjon på Wikispecies
Ingolstadt kraftverk

Ingolstadt kraftverk  (tysk: Kraftwerk Ingolstadt) er et varmekraftverk ved Ingolstadt i Bayern i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 1 100 MW fordelt på fire  blokker med dampturbiner fra AEG og MAN, operert av E.ON Energie AG. Anlegget ble ferdig i 1974. Brenselstypen er tungolje og syngass.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 944 310 tonn, helt ubetydelig lavere enn i 2007.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Baden-Wurttemberg and Bayern».
Marbach kraftverk

Marbach kraftverk  (tysk: Kraftwerk Marbach) er et varmekraftverk ved Marbach i Baden-Württemberg i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 275 MW fordelt på en  blokk med dampturbiner, operert av EnBW Kraftwerke AG. Anlegget ble ferdig i 1974. Brenselstypen er tungolje og fyringsolje. 
De totale CO2-utslippene i 2008 var 9.835 tonn, litt lavere enn i 2007.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kraftwerk Marbach – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Baden-Wurttemberg and Bayern».
Hamborn kraftverk

Hamborn kraftverk er et varmekraftverk ved storbyen Duisburg i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 255MW, fordelt på en blokk omed dampturbiner fra Siemens. Brenselkilden er koksgass og syngass fra smelteverk. Operatør er energiselskapet RWE Power AG. Anlegget stod ferdig i 2003.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Nordrhein-Westfalen».
Huckingen gasskraftverk

Huckingen gasskraftverk er et varmekraftverk ved Rhinen utenfor Duisburg, i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland. Detligger like ved Krupp Mannesmanns stålverk og har en installert produksjonskapasitet på 614 MW, fordelt på to blokker omed dampturbiner fra MAN. Brenselkilden er koksgass, naturgass og syngass fra smelteverk. Operatør er energiselskapet RWE Power AG. Anlegget stod ferdig i 1976.
De totale CO2-utslippene økte merkbart i 2008 og var ca. 4 024 000 tonn, langt over det samme årets kvote som var 75.400 tonn.
 Utslippet er relativt høyt sammenliknet med anleggets effekt.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Nordrhein-Westfalen».
Merkenich kraftverk

Merkenich kraftverk er et varmekraftverk utenfor Köln i delstaten Nordrhein-Westfalen i det vestre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 258 MW, fordelt på 3 blokker med dampturbiner fra MAN og Siemens. Brenselkilden er naturgass og fyringsolje. Operatør er energiselskapet GEW RheinEnergie AG. Anlegget stod ferdig i 1970, men ble fornyet i 2000.
De totale CO2-utslippene økte merkbart i 2008 og var ca. 772 900 tonn, langt over det samme årets kvote som var 587 000 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Nordrhein-Westfalen».
Klovnepleco

Klovnepleco også kjent som Panaque (Panaqolus) maccus, L104, L162 og LDA22, er en art i gruppen harniskmaller. Det er en liten fisk på opptil 88 mm som lever i ferskvann i Sør-Amerika. 
Den kan minne om Peckoltia vittata i utseende.


== Eksterne lenker ==
(en) Klovnepleco – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Klovnepleco i Encyclopedia of Life 
(en) Klovnepleco i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Klovnepleco hos FishBase 
(en) Klovnepleco hos NCBI 
Panaqolus maccus – detaljert informasjon på Wikispecies (en) Panaqolus maccus (Schaefer & Stewart, 1993) Clown panaque - FishBase
Peckoltia vittata

Peckoltia vittata (L015) er en art i gruppen harniskmaller.
Det er en fisk som lever i ferskvann i Amazonas-vassdraget i Sør-Amerika.
Den kan minne om klovnepleco i utseende, men blir noe større, opptil 14 cm lang.


== Eksterne lenker ==
(en) Peckoltia vittata – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Peckoltia vittata i Encyclopedia of Life 
(en) Peckoltia vittata i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Peckoltia vittata hos FishBase 
(en) Peckoltia vittata hos ITIS 
(en) Peckoltia vittata hos NCBI 
Peckoltia vittata – detaljert informasjon på Wikispecies (en) Peckoltia vittata (Steindachner, 1881) - FishBase
Likvider

Likvider (fra latin liquidus «væske») er vibranter, flapper eller approksimante konsonanter som ikke regnes som halvvokaler, fordi de ikke tilsvarer noen spesifikk vokal. Dette gjelder grovt sett l- og r-lyder. Termen kan enten referere til alle l- og r-lyder, eller bare til de av disse lydene som har omtrent samme sonoritetsgrad. I noen sørøstasiatiske språk står disse lydene i komplementær distribusjon (rotisk lyd i begynnelsen av stavelse, lateral lyd i slutten av stavelse), og flere vestafrikanske språk har fri variasjon mellom l- og r-lyder.
Lichterfelde kraftverk

Lichterfelde kraftverk  er et varmekraftverk i bydelen Steglitz-Zehlendorf i Berlin. Det har en installert produksjonskapasitet på 450 MW, fordelt på tre blokker med dampturbiner fra Siemens. Brenselkilden er naturgass og tungolje. Operatør er energiselskapet Vattenfall AG. Anlegget stod ferdig i 1973.
De totale CO2-utslippene økte merkbart i 2008 og var ca. 603 970 tonn, 15 % over det samme årets kvote som var 530 845 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Germany».
Meppen gasskraftverk

Meppen gasskraftverk er et varmekraftverk nær byen Meppen i delstaten Niedersachsen i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 600 MW, fordelt på en blokk med dampturbiner fra Siemens. Brenselkilden er naturgass. Operatør er energiselskapet RWE Energie AG. Anlegget stod ferdig i 1977.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Germany».
Klikkelyder

Klikkelyder er konsonanter som dannes ved dobbel avsperring i munnen, en foran og en bak ved velum. Når talerøret er avsperra på begge stedene, senkes tunga, og det oppstår et undertrykk. Den framre avsperringa slippes deretter hurtig opp, og det oppstår en klikkelyd. Klikkelydene anvender seg altså ikke av en luftstrøm fra lungene som lydkilde, noe som vil si at de er ikke-pulmoniske, et særtrekk de deler med ejektiver og implosiver.
Klikkelyder fins i mange språk i det sørlige Afrika, som khoisanspråk og enkelte bantuspråk. Utenfor Afrika er de uvanlige.


== Symboler ==
Det internasjonale fonetiske alfabetet har symboler for bilabialt, dentalt, alveolart, postalveolart og alveolart lateralt klikk. For øvrige klikkelyder brukes det uoffisielle symboler. Den følgende tabellen viser både offisielle og uoffisielle symboler for de klikkelydene man har registrert:
Mittelsbüren kraftverk

Mittelsbüren kraftverk  er et varmekraftverk i delstaten Bremen i det østre Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 350 MW, fordelt på 2 blokker med dampturbiner fra Siemens. Brenselkilden er naturgass og fyringsolje. Operatør er energiselskapet SWB AG. Anlegget stod ferdig i 1973.
Det har vært planlagt en 900 MW-enhet med kullfyring på stedet, men dette er foreløpig ikke realisert.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Germany».
Herdecke Cuno gasskraftverk

Herdecke Cuno gasskraftverk (tysk: Cuno-Heizkraftwerk Herdecke) er et varmekraftverk utenfor Hagen i Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 417 MW fordelt på en blokk med 1+1 gassturbiner fra Siemens, operert av Mark-E AG og Statkraft. Anlegget er oppkalt etter tidligere Hagen-ordfører Willi Cuno, og ble ferdig i 2007. Brenselstypen er naturgass. Det leveres også fjernvarme for 1 400 bedrifter og hjem.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 807 415 tonn, omtrent som tillatt i kvoten på 837 350 tonn.
ANlegget ligger integrert i samme område som Hagen-Kabel gasskraftverk, med felles treningsfasiliteter.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in Germany – NW & RP ».
Knapsack gasskraftverk

Knapsack gasskraftverk (tysk: GuD Kraftwerk Knapsack) er et varmekraftverk utenfor Köln i Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 800 MW fordelt på en blokk med 2+1 gassturbiner fra Siemens, operert av Fortum. Anlegget ble ferdig i 2007. Brenselstypen er naturgass. Det leveres også fjernvarme.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 1.541.848 tonn, godt under det som er tillatt i kvoten på 1.839.857tonn.
ANlegget ligger integrert i samme område som Hagen-Kabel gasskraftverk, med felles treningsfasiliteter.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in Germany – NW & RP ».
Robert Frank kraftverk

Robert Frank kraftverk (tysk: Kraftvwerk Robert Frank, også kjent som Kraftwerk Landesbergen) er et varmekraftverk utenfor Landesbergen i delstaten Niedersachsen i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 507 MW fordelt på fire blokker med gassturbiner, og er et topp moderne kombinasjonsverk som kan brenne ulike brenselskilder: Naturgass, fyringsolje og biomasse.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca 400 000 tonn, langt over det som er tillatt i kvoten på 130 365 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hamm-Üntrop gasskraftverk

Hamm-Üntrop gasskraftverk  (tysk: Gas- und Dampfkraftwerk Hamm TPH) er et varmekraftverk utenfor Hamm i Nordrhein-Westfalen i Tyskland. Det har en installert produksjonskapasitet på 800 MW med gassturbiner hvor brenselstypen er naturgass. Anlegget stod ferdig i 2007.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 1.698.291 tonn, en del lavere enn tillatt i kvoten på 1.943.948 tonn.
Anlegget ligger integrert i samme område som Hagen-Kabel gasskraftverk, med felles treningsfasiliteter.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Dunamenti kraftverk

Dunamenti kraftverk (ungarsk: Dunamenti Eromu RT) er et varmekraftverk utenfor Százhalombatta i Ungarn. Det har en installert produksjonskapasitet på 1.782 MW med gassturbiner fordelt på 13 blokker, hvor brenselstypen er naturgass og fyringsolje. Anlegget stod ferdig i 1976, etter 13 års bygge- og installasjonsarbeider.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 1.649.787 tonn, en betydelig nedgang fra året før og lavere enn tillatt i kvoten på 1.715.819 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-fired Plants in Hungary».
Tisza-2 kraftverk

Tisza-2 kraftverk (ungarsk: AES Tisza Eromu Kft) er et varmekraftverk ved Tisza i Ungarn. Det har en installert produksjonskapasitet på 860 MW med gassturbiner fordelt på 4 blokker a 215 MW hver, hvor brenselstypen er naturgass og fyringsolje. Anlegget stod ferdig i 1978. Operatør er amerikanske AES Corp.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 1.153.755 tonn, en liten nedgang fra året før men betraktelig høyere enn tillatt i kvoten på 790.781 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-fired Plants in Hungary».
Csepel II kraftverk

Csepel II kraftverk (ungarsk: Csepel II KCGT Eromu) er et varmekraftverk ved Csepel i Ungarn. Det har en installert produksjonskapasitet på 400 MW med gassturbiner, hvor brenselstypen er naturgass og fyringsolje. Anlegget stod ferdig i 2000.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 953.297 tonn, en liten nedgang fra året før, men betraktelig høyere enn tillatt i kvoten på 469 500 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-fired Plants in Hungary».
CCSVI

Kronisk Cerebro-spinal venøs insuffisiens (CCSVI) er en tilstand der strømmen av blod i venene som frakter blod fra  sentralnervesystemet til hjertet er forhindret. Dette er under diskusjon for å kanskje være en av årsakene til multippel sklerose.
Den rapporterte nedsatte blodstrømmen involverer både redusert og også at blodet går motsatt retning (reflux) i cerebrale vener, som endrer blod-hjerne barrieren, og er angivelig forbundet med stenose av hals- og azygosvener. Et slik vaskulært bilde ble beskrevet av Paolo Zamboni i 2008, som også rapporterte om en forbindelse mellom CCSVI og multippel sklerose (MS). Hypotesen har generert optimisme blant personer med MS om effektiv behandling, men har blitt møtt med skepsis fra nevrologer verden rundt grunnet den allerede etablerte forståelsen av sykdommen. Forskningsinnsats er i gang for å avklare CCSVI-hypotesen.


== Eksterne lenker ==
«Norsk Facebook-gruppe med mer informasjon». Opprettet av John Moe. 10. februar 2010. 
www.ccsvi-tracking.com
Elin Nesje Vestli

Elin-Sofie Nesje Vestli (født 19. mai 1961) var rektor ved Høgskolen i Østfold fra 2007 til 2012. Hun var prorektor fra 2003 til 2007. Hun er professor i tysk litteratur ved Høgskolen i Østfold, der hun ble ansatt som amanuensis i 1992. Hun ble professor i 2006. Vestli ble dr. philos. med avhandlingen Die Figur zwischen Faktizität und Poetizität ved Universitetet i Oslo i 1996.


== Referanser ==
Kullgass

Kullgass er en brennbar syntesegass som oppstår ved forgassing eller forbrenning av kull. Forgassing innebærer normalt en kjemisk reaksjonsprosess, mens forbrenning (karboniséring) i denne sammenheng oppstår gjennom brenning til koks eller gjennom destillasjon ved hjelp av oksygen eller damp. Den karboniseringen av biologisk materiale som i sin tid skapte det fossile brenslet, videreføres og materialet når et høyere energiinnhold ved å omvandles fra kull til kullgass (COH2), som inneholder en betydelig mengde energi. Denne kan brukes både som brensel for gassturbiner i kraftverk, og i forbrenningsmotorer. 
Den tilsvarende syntesegassen fra forbrenning av koks kalles koksgass, og anvendes også i noen få, moderne gasskraftverk. Koksgass framstår i ulike former, enten som såkalt vanngass (water gas), eller som eksotermisk produksjonsgass (producer gas).
Når oksygen blåses gjennom kull eller koks, reagerer brenslet med luften og det oppstrår karbonmonoksid (CO). Man fant etter hvert ut at ved å  blande luften med damp ville vanndampen reagere og skape hydrogen som sammen med karbonmonoksiden økte energiinnholdet i kullgassen. Energiinnholdet øker når man lykkes i å redusere innholdet av nitrogen og karbondioksid (CO2) i gassen. William Siemens gjorde fremskritt med nitrogenproblemet på 1850-tallet. Selve prosessen bærer potensialet til å være eksotermisk og ikke avgi CO2 til atmosfæren. Biproduktene av kullgass er koks, kulltjære og ammoniakk.


== Anvendelse ==
Skotten William Murdoch introduserte lysgass for bybruk på 1790-tallet. Fra 1800-tallet ble kullgass produsert ved destillasjon i gassverk eller ved koks-prosessen, og brukt til gatebelysning og husholdningsbruk. Fram til naturgass ble utvunnet fra naturen fra 1960-tallet, var kullgass hovedkilden til gassbruk i Europa og USA, og de fleste byer hadde et gassverk. 

Typisk innhold i bygassen var:

Hydrogen – 50%
Metan – 35%
Karbonmonoksid – 10%
Etylen – 5%Under andre verdenskrig ble kullgass brukt til framdrift av biler, eksempelvis i Tyskland, for å avhjelpe mangelen på råolje og bensin. 
I dag produseres kullgass – i likhet med de andre syntetiske industrigassene – gjennom kullforbrenningen i anlegg som forbrenner kull (smelteverk, kullkraftverk, osv), og forsynes til videre energibruk i gassforbrenningsanlegg gjennom rørledninger. Enkelte moderne gasskraftverk nytter kullgass som tilleggsbrensel i produksjonen av elektrisitet eller kraftverme i gassturbiner. Et kullkraftverk kan også utstyres med gassturbiner og nytte kullgass i generasjonen av elektrisitet – på den måten utviskes skillet mellom kull- og gasskraftverk. Ved modernisering av turbiner i kullkraftverk kan de ofte nytte både kullgass og naturgass i kraftproduksjonen.
I Sør-Afrika arbeidet statsselskapet SASOL mye med å produsere kullgass og annen syngass til forbrenning for å motvirke effekten av oljeboikotten under apartheid-regimet.
La Spezia kraftverk

La Spezia kraftverk er et kullkraftverk som også kan brenne naturgass, beliggende ved byen La Spezia i provinsen av samme navn i regionen Liguria i det nordvestre Italia. Det har en installert produksjonskapasitet på 1300 MW fordelt på 1 x 600 MW og 2 x 350 MW blokker for kullfyring, mens de nyere enhetene også kan fyre kullgass og naturgass. Anlegget har kalkbasert renseanlegg som gir gips som biprodukt. Kraftverket opereres av Enel Spa
De totale CO2-utslippene i 2008 var 3 335 079 tonn, en del mer enn årets kvote på 2,99 millioner tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Aquatech – «ENEL Power, Italy – La Spezia Project – ZLD Plant for FGD Wastewater Treatment», besøky 5.juni 2010.
Shoaiba-3 oljekraftverk

Shoaiba-3 oljekraftverk er et oljekraftverk som er under utbygging i  Saudi-Arabia. Det vil få en installert produksjonskapasitet på 1200 MW, og skal stå ferdig i 2011.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hai Fu gasskraftverk

Hai Fu gasskraftverk er et varmekraftverk ved byen Taoyuan i Taiwan. Det har en installert produksjonskapasitet på 980 MW fordelt på to blokker á 490 MW hver. Brenselkilden er naturgass. 
Anlegget stod ferdig i 1999, og har teknologi fra ABB. Operatør er EverPower IPP Co, som har sitt hovedkvarter i Taoyuan.


== Eksterne lenker ==
ABB – «ABB wins US$ 660-million combined-cycle power plant order in Taiwan», 20. januar 1998.
Tasjkent gasskraftverk

Tasjkent gasskraftverk er et varmekraftverk ved millionbyen Tasjkent i Usbekistan. Det har en installert produksjonskapasitet på 1860 MW. Brenselkilden er naturgass.


== Se Også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Eksterne lenker ==
PPIAF – «Electricity Sectors in CAREC Countries», Asian Development Bank, 2005.
Navol kraftverk

Navol kraftverk er et varmekraftverk ve i Usbekistan. Det har en installert produksjonskapasitet på 1250 MW. Brenselkilden er naturgass og råolje.


== Se Også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Eksterne lenker ==
PPIAF – «Electricity Sectors in CAREC Countries», Asian Development Bank, 2005.
Tsjarvak vannkraftverk

Tsjarvak vannkraftverk er et vannkraftverk i Usbekistan. Det har en installert produksjonskapasitet på 620 MW. 


== Se Også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
PPIAF – «Electricity Sectors in CAREC Countries», Asian Development Bank, 2005.
Kambarata-demningene

Kambarata-demningene er to kunstige demninger under utbygging i elven Vakhsj i Tadsjikistan. Det er russiske selskaper som  bygger ut demningene, som er igangsatt, men ikke ferdigstilte. Kapasiteten for vannkraftproduksjon vil være henholdsvis 360 MW og 1.900 MWDette blir to av de fem ferdigstilte og fire uferdige reguleringen i Vaksj-elven.


== Referanser ==
Baipaza-demningen

Baipaza-demningen er en kunstig demning i elven Vakhsj i Tadsjikistan. Det drives vannkraftproduksjon med effekt på 600 MWDette er en av de fem ferdigstilte og fire uferdige reguleringene i Vaksj-elven.


== Referanser ==
Golovnaja-demningen

Golavnaja-demningen er en kunstig demning i elven Vakhsj i Tadsjikistan. Det drives vannkraftproduksjon med effekt på 210 MWDette er en av de fem ferdigstilte og fire uferdige reguleringene i Vaksj-elven.


== Referanser ==