Rikka Deinboll

Fredrikke Johanne «Rikka» Bjølgerud Deinboll (født 15. mars 1897 på Hamar, død 18. februar 1973 i Oslo) var en norsk bibliotekar, kjent for å ha utviklet skolebibliotekene i Oslo, og for å gitt navnet Ole Brumm da hun sto for den første norske oversettelsen av boken Winnie-the-Pooh i 1932, seks år etter at boken utkom på engelsk.Etter examen artium 1916 og lærerskole 1918 i hjembyen, var hun ved barne- og skoleavdelingen Deichmanske bibliotek i Kristiania 1918-63, med unntak av 1921 da hun var ved det offentlige bibliotek i Brooklyn samt New York City, og 1947 da hun var ved folkebiblioteket i Sandefjord. Hun ble i 1927 gift med August Deinboll (1880-1975) som var far til tegneserie-kunstneren Tore Deinboll.


== Verv og utnevnelser ==
Statens bibliotekskole, styremedlem 1939-66, tidvis daglig leder
Norsk Bibliotekforening: Styremedlem 1937–47, leder 1945-47
Det rådgivende utvalg for tegneserier i Norge (DRUFT). Leder i 50-årene
Kongens fortjenstmedalje i gull 1963


== Oversettelser ==
George Alfred Henty (1922). Buskliv i Australien: Ruben Whitney's oplevelser. Damm.  [Oversettelse fra engelsk]
Lucy Fitch Perkins (1923). De hollandske tvillinger. Aschehoug.  [Oversettelse fra engelsk]
Lucy Fitch Perkins (1925). De japanske tvillinger. Aschehoug.  [Oversettelse fra engelsk]
Harry W. French (1926). Araberguttens lanse. Stenersens Forlag.  [Oversettelse fra engelsk]
Lilian Kjellberg (1929). Ulla i Villa Martha. Gyldendal.  [Oversettelse fra svensk]
Jeanna Oterdahl (1931). Den blå fuglen. Norli.  [Oversettelse fra svensk]
Bertha Holst (1931). Vibeke. Aschehoug.  [Oversettelse fra dansk]
Viva Lütken (1932). Om jeg var gutt, fortellinger for unge piker. Aschehoug.  [Oversettelse fra dansk]
A. A. Milne (1932). Ole Brumm. Gyldendal.  [Første norske oversettelse fra engelsk]
Inga Bergfält (1933). Småen fra Bretagne. Aschehoug.  [Oversettelse fra svensk]
Nanny Hammarström (1934). I maurlandet. Cappelen.  [Oversettelse fra svensk]
Elizabeth Foreman Lewis (1935). Kinesergutten Fu. Aschehoug.  [Oversettelse fra engelsk]
Waldo Fleming (1938). Trommene taler, en guttefortelling fra den afrikanske gullkyst. Aschehoug.  [Oversettelse fra engelsk (Talking drums)]
Alice Geer Kelsey (1955). Hodja, tyrkiske eventyr. Aschehoug.  [Oversettelse fra engelsk (Once the Hodja)]


== Utgivelser ==
Håndbok i norsk barnebibliotekarbeide, Norsk bibliotekforenings småskrifter 7, 1927
Rikka Deinboll (1936). Barnerim og barneregler. Aschehoug.  [Illustrert av Albert Jærn]
Rikka Deinboll (1936–54). Boken i undervisningen. Oslo folkeskoler og Deichmanske bibliotek.  [Sammen med Aud Risberg]
Rikka Deinboll (1938). Deichmanbøker til alle oslobarn. Oslo.  [Fortegnelse (172 sider)]
Rikka Deinboll, Karsten Heli, Marianne Rumohr og Åse Gruda Skard (1938). Barn og bøker. Tiden forlag. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link) [Del av serien Barn og opdragelse nr. 3]
Rikka Deinboll (1942). «Folkeskolebarnas leseinteresse». Norsk pedagogisk tidsskrift (5). 
Rikka Deinboll (1950). Bøker for barn og ungdom opp til ca. 15 år: Bøker som fås i bokhandelen. Et utvalg. Oslo. 
Rikka Deinboll (1950–1951). «Skolebiblioteker i Oslo gjennom tiden». Osloskolen (5 og 6). 
Rikka Deinboll (1953). Dikken Zwilgmeyer: En bibliografi med innledning. Oslo. 
Dikka Reinboll (1951). Hvem banker? Rim og remser fra her og der. Aschehoug.  [Illustrert av Grethe Berger]
Rikka Deinboll (1954). Bøker til fritid og undervisning. Oslo. 
Rikka Deinboll (m.fl.) (1956). Kriminal- og sexbladene: En rapport. Oslo: Det rådgivende utvalg for tegneserier etter oppdrag av Statens folkeopplysningsråd. 
Helge Sverre Nesheim, red. (1962). Barnas verden. Aschehoug.  [Med i redaksjonen]
Mange forfattere (1960-tallet). Mitt skattkammer. Teknisk forlag.   [Flere oversettelser]


== Referanser ==


== Litteratur ==
Kirsten Andraa, Ruth Bergmann og Eva Bråthen (1995). Barnebiblioteket blir til : pionérene Victor Smith og Rikka Deinboll (Hovedfagsoppgave). Avdeling for journalistikk, bibliotek- og informasjonsfag (HiO).