jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Félix Gouin

Félix Gouin (født 4. oktober 1884, død 25. oktober 1977) var en fransk sosialistisk politiker, medlem av Section française de l'internationale ouvrière (SFIO). 


== Personlige liv ==
Félix Gouin ble født i Peypin i Bouches-du-Rhône som sønn av lærere. Han studerte juridikum i Aix-en-Provence.
I 1940 var hand blant minoritetsparlamentsmedlemmene som nektet å gi fulle fullmakter til Marshal Philippe Pétain. 
Under krigen var han del av sentrakkomiteen som rekonstituerte «Ligue française pour la défense des droits de l'homme et du citoyen», samt også medgrunnlegger av Réseau Brutus (Brutus nettverket), en sosialistisk motstandsgruppe. 
I 1946 etterfulgte han Charles de Gaulle som leder for den franske provisoriske regjering.


== Regjering (26. januar – 24. juni 1946) ==
Félix Gouin – Formann av den provisoriske regjeringen
Francisque Gay – Viseformann av den provisoriske regjeringen
Maurice Thorez – Viseformann av den provisoriske regjeringen
Georges Bidault – Utenriksminister
Edmond Michelet – Armeminister
André Le Troquer – Innenriksminister
André Philip – Finansminister
Marcel Paul – Industriminister
Ambroise Croizat – Arbeid og velferdsminister
Pierre-Henri Teitgen – Justisminister
Marcel Edmond Naegelen – Undervsningsminister
Laurent Casanova – Minister for krigsveteraner og falne
François Tanguy-Prigent – Jordbruksminister
Henri Longchambon – Forsyningsminister
Marius Moutet – Minister for oversjøiske Frankrike
Jules Moch – Minister for offentlige tjenester og transport
Robert Prigent – Minister for helse og befolkning
François Billoux – Minister for rekonstruksjon og byplanlegging
Jean Letourneau – Postminister


== Referanser ==
Hundekjøring NM sledehund 2011

Hundekjøring NM sledehund sprint og mellomdistanse ble arrangert 29.-30. januar 2011 på Gåsbu hundekjørerarena på Hamar. Arrangør Hamar Trekkhundklubb.
Sumpskilpadder

Sumpskilpadder er en gruppe skilpadder som lever i elver og innsjøer. I motsettning til landskilpadder har de bløt hud uten et ytre hornlag på deler av kroppen og kan ta opp oksygen direkte fra vannet, slik mange amfibier også kan. De er dyktige svømmere, men har føtter med klør og kan ta seg fram på land mye enklere enn havskilpadder.


== Delgrupper (utvalg) ==
Emys
Europeisk sumpskilpadde (Emys orbicularis)
Trachemys


== Eksterne lenker ==
(en) Sumpskilpadder – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Sumpskilpadder i Encyclopedia of Life 
(en) Sumpskilpadder i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sumpskilpadder hos Artsdatabanken 
(sv) Sumpskilpadder hos Dyntaxa 
(en) Sumpskilpadder hos Fauna Europaea 
(en) Sumpskilpadder hos Fossilworks 
(en) Sumpskilpadder hos ITIS 
(en) Sumpskilpadder hos NCBI 
(en) Kategori:Emydidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Emydidae – detaljert informasjon på Wikispecies
Øyvind Gjengaar

Øyvind Gjengaar (født 17. november 1952, død 30. oktober 2011) var en norsk forfatter.
Han vokste opp i Trondheim og studerte nordisk, teatervitenskap samt drama/teater/film. Gjengaar kom til Oslo og begynte på Norsk journalistskole i 1976.
Han hadde skrevet tre hørespill innen han mottok BUAs hørespillpris for J for Jon, A for Aina. I 1990-årene skrev Gjengaar også for sceneteater og TV. Ifølge Tilman Hartenstein i Det usynlige teatret, Oslo 2001, s. 211, er dialogene i hørespillene hans enkle og muntlige og forteller historier fra norsk hverdagsliv.
Gjengaar arbeidet frem til sin død i 2011 ved Samordna opptak på Universitetet i Oslo.


== Romaner ==
1997: Kjærligheten i vold
1991: Jeg skal få en søskensjel
1982: Høstblomstring
1981: Kjære Ingvild


== Hørespill ==
To menn (produsert 1980, reprise 1981)
Danse i Milano (produsert 1981, reprise 1982)
Elin besøker seg selv (produsert 1983, reprise 1983)
J for Jon, A for Aina (for ungdom) (tre deler) (produsert 1983, reprise 1984)
Du er bare forelsket (produsert 1985, reprise 1985 og 1991)
Jeg heter Inge, mamma heter Ingri (for barn) (produsert 1985)
Det tolvte huset (produsert 1990, reprise 1990)


== Kilder ==
Norske Dramatikeres Forbund GJENGAAR, Øyvind
Kulturnett.no / Kunstnere og artister / Øyvind Gjengaar
Hartenstein, Tilman: Det usynlige teatret: Radioteatrets historie 1926-2001, Oslo 2001, s. 211
Veitvethallen

Veitvethallen var en håndballhall på Veitvet i bydel Bjerke i Oslo. Som et av de første lagene i Norge fikk Veitvet Idrettslag i bygget egen hall 1982. Hallens vegger og tak var av glassfiber og buet som en halv sylinder. Tilhørende hallen var garderober og egen kafé. Hallen ble revet i 2014 og erstattet av idrettshall i nye Veitvet skole
Hallen ble drevet av Veitvet Sportsklubb, og var klubbhus og hjemmebane for klubbens håndballag. Videre ble hallens garderober brukt som garderober for Veitvet kunstgress som ligger like ved. Bjerke videregående skole brukte i en årrekke hallen som arena for sitt toppidrettstilbud innen håndball og fotball. 


== Eksterne lenker ==
Veitvet sportsklubb: Hallen rives
Groruddalen.no: Veitvethallen rives
Veitvetveien 29 - Google maps
Veitvet Sportsklubb

Veitvet Sportsklubb er en idrettsklubb på Veitvet i bydel Bjerke i Oslo. Klubben ble stiftet kort tid etter at Refstad-Veitvet Idrettslag ble nedlagt i 2006. Klubben har tilbud innen håndball og fotball, samt allidrett. Hjemmebaner er håndballhallen Veitvethallen, med kafe og klubblokaler og fotballbanen Veitvet kunstgress.


== Tabell ==


== Historikk ==
Klubbens bakgrunn går tilbake til 1955 og etableringen av Veitvet Idrettslag. Veitvet IL slo seg i 1985 sammen med Refstad Idrettslag (stiftet 1955) til Refstad-Veitvet Idrettslag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Klubbens hjemmesider
Grønn Byggallianse

Grønn Byggallianse (GBA) er et miljønettverk bestående av de største utbyggerne og forvalterne i Norge. 
Alliansen er en arena for aktive utbyggere som ønsker å være i front på miljøområdet. GBA er et kompetanse- og informasjonssenter for medlemmene og myndighetenes sparringpartner i byggenæringen innen miljøspørsmål. 40 av Norges største eiendomsaktører, med en bygningsmasse på over 25 millioner kvadratmeter, er pr januar 2011 medlemmer i Grønn Byggallianse.
GBA samarbeider med foreningen Norsk Eiendom og er partner i FutureBuilt som jobber med klimavennlig arkitektur og byutvikling i Oslo, Bærum, Asker og Drammen.


== Medlemmer ==
Disse er medlemmer i Grønn Byggallianse per september 2016:

Aberdeen Asset Management Norway AS
AFK Eiendom KF
Alfa Eiendom AS
Anthon B Nilsen Eiendom AS
Aspelin Ramm Eiendom AS
Avantor AS
Backe Prosjekt AS
Backer AS
Braathen Eiendom forvaltning AS
Bunde Eiendom AS
Christian Jakhelln AS
Citycon Norway AS
Det Norske Diakonhjem
DNB Næringseiendom AS
Entra ASA
Fabritius Gruppen AS
Ferd Eiendom AS
Forsvarsbygg
Fredriksborg Eiendom AS
Hav Eiendom AS
Helse Sør-Øst RHF
Höegh Eiendom AS
ISS Facility Services AS
KLP Eiendom AS
Linstow AS
Malling & Co Forvaltning AS
Mustad Eiendom AS
Møller Eiendom Holding AS
NCC Property Development AS
NEAS Teknisk Drift AS
Norwegian Property ASA
OBOS Basale AS
OBOS Forretningsbygg AS
OBOS Prosjekt AS
Omsorgsbygg Oslo KF
Oslo Pensjonsforsikring AS
Oslo S Utvikling AS
Oxer Management AS
Pecunia AS
R. Kjeldsberg AS
Rom Eiendom AS
Schage Eiendom AS
Selvaag Eiendom AS
Skanska Norge AS
Sparebank 1 Gruppen AS
Statsbygg
Steen & Strøm Norge AS
Storebrand Asset Management AS
Telenor Eiendom Holding AS
UIO-Universitetet i Oslo
Undervisningsbygg Oslo KF
Veidekke Eiendom AS
Værste AS
Watrium Eiendom AS


== Eksterne lenker ==
Byggalliansen – eiendomsbransjens nettverk for miljøkunnskap og handling
Grønn Byggallianse - nyhetsrommet
Elisabeth Thams

Elisabeth Thams (født 26. desember 1923, død 5. september 2013) var en norsk skuespiller, oversetter og forfatter. Hun debuterte 45 år gammel.
Thams fikk oppført tre hørespill i NRK Radioteatret. Det siste løpet, et hørespill om kjærligheten mellom to eldre mennesker, fikk den norsk-nordiske hørespillprisen i 1978. Krimserien Mordet bak mordet bygde på Thams' egen roman Hjerte i barfrost fra 1979 med handling fra teatermiljøet.
Hun oversatte også en mengde dramatikk for institusjonsteatrene, fjernsyn og radio (Jean Anouilh, Anton Tsjekhov, Jean-Paul Sartre, Eugene Ionesco, James Joyce, August Strindberg, Luigi Pirandello, Samuel Beckett med flere), foruten nyere dramtikk (David Storey, Marguerite Duras, Edward Albee) samt komedier.
Thams arbeidet som skuespiller i syv år ved Studioteatret, Riksteatret, Nationaltheatret og grunnla Grimstad Teaterverksted. Hennes første mann var Arne Thomas Olsen.


== Hørespill ==
Det siste løpet (produsert 1977, reprise 1978 og 1979)
Og det ble lys (produsert 1978, reprise 1978)
En rød sykkel med blank lykt og dynamo (produsert 1983, reprise 1983, 1984 og 1984)
Mordet bak mordet (fire deler) (produsert 1986, reprise 1986 og 1995)


== Oversettelser (utvalg) ==
1975 – Brente tomter av August Strindberg


== Kilder ==
Elisabeth Thams hos Norske Dramatikeres Forbund
Bent Kvalvik: Elisabeth Thams (1924-2013). Minneord i Fædrelandsvennen Innsikt 20. september 2013 side 29


== Eksterne lenker ==
(no) Elisabeth Thams hos Nationaltheatret
Den store hunger

Den store hunger er en roman av Johan Bojer. Boken kom første gang ut i 1916.


== Oversettelser til andre språk ==
1918 – svensk: Den stora hungern
1918 – engelsk: The Great Hunger
1918 - nederlands: De groote honger
1920 – fransk: La Grande Faim
– spansk: El hambre insaciable
– tysk: Der große Hunger
1928 - polsk: Wielki glód
1951 – kroatisk: Velika glad
1969 – rumensk: Foamea cea mare
1970 – italiensk: La grande fame
Adolf Grimme

Adolf Grimme (født 31. desember 1889 i Goslar, død 27. august 1963 i Degerndorf ved Inn) var en tysk kulturpolitiker (SPD) som virket i den siste fasen av Weimarrepublikken og tidlig i den tyske forbundsrepublikken.
I 1928 ble han kultusminister i Fristaten Preussen, og et år senere visepresident i provinsialskolekollegiet for Berlin og Brandenburg. I 1930 fungerte han kortvarig som etterfølger av Carl Heinrich Becker, som siste kultusminister i en demokratisk valgt regjering i Fristaten Preussen. Regjeringen ble avsatt i 1932 under Preußenschlag.


== Referanser ==
Akvakulturregisteret

Akvakulturregisteret er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund.
Det inneholder en oversikt over akvakulturtillatelser og enkelte vesentlige vedtak knyttet til disse. I tillegg inneholder registeret en oversikt over overføringer, pantsettelser og andre rettigheter som er tinglyst på tillatelsene.


== Eksterne lenker ==
Akvakulturregisteret
Ektepaktregisteret

Ektepaktregisteret er et av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene. 
Det inneholder avtaler mellom ektefeller som regulerer formuesforhold på andre måter enn det som automatisk følger av Ekteskapsloven. Ektefeller som for eksempel ønsker særeie, må opprette en ektepakt. Dersom det er nødvendig at kreditorer skal måtte respektere disposisjonen må ektepakten registreres i Ektepaktregistret.
Ektepaktregistret er ikke et realregister, og registrering alene der gir ikke rettsvern for realergistrerbare eiendeler. En ektepakt som overdrar fast eiendom eller annet realregistrert formuesgode fra den ene ektefellen til den andre, må dessuten registreres i vedkommende realregister, jf. ekteskapsloven § 55 annet ledd, eksempelvis tinglyses fast eiendom i Grunnboken.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Ektepaktregisteret (brreg.no)
Ektepaktregisteret (web.archive.org) 2011
Gebyrsentralen

Gebyrsentralen er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund.
Gebyrsentralens oppgave er å registrere og fakturere bilag som grunnlag for regnskapsføring og innkreving av gebyrer til staten. Det dreier seg om gebyrer for tvangssalg, utleggsforretninger og andre tvangsforretninger som blir utført av lensmenn og byfogder. Mengden behandlede saker ved Gebyrsentralen gir grunnlagsmateriale for statistikk over utviklingen av tvangssalg, utleggsforretninger, m.m.
Driften av Jegerregisteret er lagt til Gebyrsentralen.


== Eksterne lenker ==
Gebyrsentralen
Grå stengelvikler

Grå stengelvikler  (Epiblema grandaevana) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae).


== Utseende ==
En stor (vingespenn 21-36 millimeter), lyst brunspraglete vikler, en av de største europeiske viklerne. Forvingen er lyst gråbrun til sandfarget, lett spraglete, men uten noen tydelige tegninger.
Bakvingen er brunhvit.


== Levevis ==
Larvene lever på røttene av hestehov (Tussilago farfara) og pestrot (Petasites spp.). De voksne viklerne flyr i juli.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa, unntatt lengst i sør og nord, og i det nordlige Asia.
I Norge er den utbredt på Sør-Østlandet og den er dessuten funnet i Nord-Trøndelag.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe Apoditrysia
gruppe / overfamilie viklere (Tortricoidea)
familie viklere (Tortricidae)
delgruppe Olethreutinae
slekten stengelviklere, Epiblema Hübner, 1825
grå stengelvikler, Epiblema grandaevana (Lienig & Zeller, 1846)


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Norsk entomologisk forening/Norsk Institutt for Skogforskning. 192 sider.ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Epiblema grandaevana på UK Moths: [2]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) grå stengelvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) grå stengelvikler hos Artsdatabanken 
(sv) grå stengelvikler hos Dyntaxa 
(en) grå stengelvikler hos Fauna Europaea 
(en) grå stengelvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Epiblema grandaevana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Gjeldsordningsregisteret

Gjeldsordningsregisteret er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund. 
Det inneholder opplysninger om hvem som har fått innvilget gjeldsforhandlinger og gjeldsordninger, og har kopi av alle inngåtte gjeldsordningsavtaler. Gjeldsordningsregisteret inneholder også opplysninger om hvor i saksbehandlingsprosessen en sak befinner seg, hvilken namsmann eller namsrett som behandler saken og hvilke frister det arbeides etter.


== Eksterne lenker ==
Gjeldsordningsregisteret
Konkursregisteret

Konkursregisteret er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund.
Det inneholder opplysninger om konkursbo og tvangsavviklingsbo. Registeret inneholder sentrale opplysninger om hvert bo, blant annet hvem som er eller har vært daglig leder, styreleder og revisor i et konkursrammet foretak, og om styreleder, daglig leder eller innehaver har roller i andre foretak på tidspunktet for konkursåpning.
Konkursregisteret kan også gi opplysninger om noen er ilagt konkurskarantene.


== Eksterne lenker ==
Konkursregisteret
Konkurskaranteneregisteret

Konkurskaranteneregisteret var ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund. 
Det ble opprettet i 1991 for å registrere konkurskarantener ilagt av tingretten, slik at personer med konkurskarantene ikke kunne stifte nytt selskap eller påta seg andre roller i et slikt selskap. Da Konkursregisteret ble opprettet i september 1993, overtok dette registeret oppgavene fra Konkurskaranteneregisteret.


== Eksterne lenker ==
Konkurskaranteneregisteret
Lotteriregisteret

Lotteriregisteret er et offentlig register oppdatert av Lotteritilsynet.
Registeret har informasjon om lotteri og lotteriaktører i Norge, bl.a. oversikt over godkjente aktører i lotterimarkedet. I tillegg gir registeret oversikt over lotteri- og bingotillatelser og ulike automattillatelser.


== Eksterne lenker ==
Lotteri- og stiftelsestilsynet i Førde Arkivert 3. september 2014 hos Wayback Machine.
Oppgaveregisteret

Oppgaveregisteret er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund. 
Dets hovedoppgave er å holde løpende oversikt over næringslivets rapporteringsplikter til det offentlige, og finne muligheter for samordning og forenkling. Målet er å hindre overflødig innsamling og registrering av opplysninger, særlig av hensyn til små og mellomstore bedrifter. Oppgaveregisteret har oversikt over hvilke opplysninger de ulike registrene krever fra de næringsdrivende og over nødvendige tillatelser for næringsdrift. Det er mulig å søke på organisasjonsnummer for å finne ut av hvilke rapporteringsplikter en bedrift har.


== Eksterne lenker ==
Oppgaveregisteret Åpne Data
Mine rapporteringsplikter
Registeret for utøvere av alternativ behandling

Registeret for utøvere av alternativ behandling er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund. 
Registeret for utøvere av alternativ behandling er viktig for alle som trenger opplysninger om registrerte utøvere og om utøverorganisasjoner.
Registerordningen skal bidra til å ta vare på pasientsikkerhet og forbrukerrettigheter for den som oppsøker en registrert alternativ behandler, og til seriøsitet og forretningsmessige ordnede forhold mellom utøvere av alternativ behandling.
Registeret sier ikke noe om det faglige innholdet i tjenestene. Registreringen sier bare at en utøver tilhører en utøverorganisasjon som er godkjent av Helsedirektoratet, at man oppfyller fagkravene, at det er en viss økonomisk ryddighet og at det er tegnet en pasientforsikringsordning.
Registerordningen er frivillig, men det er en forutsetning for å få MVA-fritak. Økonomiske hensyn gjør derfor at de fleste profesjonelle alternative terapeuter registrerer seg.
Det var pr. 29 oktober 2014 registrert 38 utøverorganisasjoner og 3243 utøvere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Registeret for utøvere av alternativ behandling
Regnskapsregisteret

Regnskapsregisteret er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene i Brønnøysund. Det er den viktigste datakilden for alle som vil skaffe seg rede på den økonomiske tilstanden i norsk næringsliv.
Innsendingspliktige foretak skal hvert år sende inn årsregnskap, årsberetning og revisjonsberetning til Regnskapsregisteret innen en måned etter at det er vedtatt. Formålet med ordningen er å sikre økonomisk trygghet og effektivitet mellom selskapene og myndighetene, mellom selskapene og publikum, og ikke minst, selskapene i mellom. Regnskapsinformasjon er av offentlig interesse, og gjennom registrering i Regnskapsregisteret blir denne informasjonen offentlig tilgjengelig i 10 år. Mottatte årsregnskap blir kunngjort etter registrering.


== Eksterne lenker ==
Regnskapsregisteret
Reservasjonsregisteret

Reservasjonsregisteret ble opprettet 1. januar 2001 og er ett av de offentlige registrene i Brønnøysundregistrene. I Reservasjonsregisteret kan privatpersoner reservere seg mot at deres adresse blir brukt til direkte adressert reklame i posten eller til telefonsalg. En reservasjon blir registrert i et sentralt register. Alle som sender ut reklame rettet mot privatpersoner som kunder, plikter å oppdatere sine lister mot Reservasjonsregisteret minst hver måned.
En rekke selskaper og organisasjoner driver i dag med markedsføring direkte rettet mot private kunder, blant annet ved bruk av adresselister. Mye av den adresserte reklamen er sendt ut på grunnlag av slike lister, og mange kan komme med på slike lister uten at de selv ønsker det. De som ber om det, kan bli slettet fra slike lister, men det forutsetter kontakt med hvert enkelt selskap for å få navn og adresse strøket.
Reservasjonsregisteret gjør dette enklere ved at publikum i stedet for å henvende seg til hvert enkelt selskap, kan henvende seg ett sted. 
Allikevel vil mange fortsatt kunne få reklame for produkter fra sine forretningsforbindelser. Reservasjonen omfatter bare adressert reklame. De som vil reservere seg mot uadressert reklame, kan henvende seg til Posten for nærmere informasjon.
Ordningen omfatter bare privatpersoner. Næringsdrivende virksomheter og andre juridiske personer kan ikke reservere seg gjennom Reservasjonsregisteret. 
En reservasjon gjelder slik den er registrert, helt til personen selv endrer eller sletter den. For å endre telefonnummer eller registrere tilleggsadresse (annen adressen enn den som er registrert i folkeregisteret), må Altinn benyttes.


== Eksterne lenker ==
Reservasjonsregisteret
Reservere
Altinn
Markedsførere
Antall reserverte
Markedsføringsloven
Forbrukerombudet Arkivert 15. juni 2012 hos Wayback Machine.
Hermann Heller

Hermann Heller (født 17. juli 1891 i Teschen, død 5. november 1933 i Madrid) var en tysk jurist av jødisk avstamning og en lærer innenfor statsrett. Heller underviste ved Christian-Albrechts-Universität zu Kiel, Universität Leipzig, Humboldt-Universität zu Berlin og Johann Wolfgang Goethe-Universität i Frankfurt am Main. Hans bok Rechtsstaat oder Diktatur? fra 1930 hadde stor innflytelse på utformingen av den moderne velferdsstaten («sozialer Rechtsstaat»).


== Referanser ==
Ryllikstengelvikler

Ryllikstengelvikler  (Epiblema graphana) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 13-15 millimeter), brunspraglete vikler. Forvingen er livlig rødlig brunspraglete, med en snøhvit flekk ved bakkanten.


== Levevis ==
Larven utvikler seg i rot og skudd av ryllik (Achillea millefolia).


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over det meste av Europa, og i det nordlige Asia.
I Norge er den bare registrert i Østfold.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe Apoditrysia
gruppe / overfamilie viklere (Tortricoidea)
familie viklere (Tortricidae)
delgruppe Olethreutinae
slekten stengelviklere, Epiblema Hübner, 1825
ryllikstengelvikler, Epiblema graphana (Treitschke, 1835)


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Norsk entomologisk forening/Norsk Institutt for Skogforskning. 192 sider.ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Epiblema graphana i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Epiblema graphana hos Artsdatabanken 
(sv) Epiblema graphana hos Dyntaxa 
(en) Epiblema graphana hos Fauna Europaea 
(en) Epiblema graphana hos NCBI 
(en) Kategori:Epiblema graphana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Franz Seldte

Franz Seldte (født 29. juni 1882 i Magdeburg i Tyskland, død 1. april 1947 i Fürth) var en tysk nazist som var arbeidsminister i Hitlers regjering. Han var en av grunnleggerne av frikorpset Stahlhelm.
Han døde etter krigen på et amerikansk militærsykehus før han kunne tiltales for krigsforbrytelser.


== Liv og virke ==
Seldte var sønn av en fabrikkeier som laget kjemiske produkter og sodavann. Han gikk på Wilhelm-Raabe-Schule i Magdeburg. Etter en læreplass som selger studerte han kjemi i Braunschweig og Greifswald. Senere overtok han virksomheten etter sin avdøde far.
Han deltok i første verdenskrig som offiser. Han ble under denne tiden skadet og mistet ene armen.
Han meldte seg inn i NSDAP den 30. april 1933, sterkt motivert av den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen. Han ble på samme tid medlem av  SA hvor han oppnådde graden Obergruppenführer. Samme år ble han (etter at Theodor Duesterberg hadde avslått å bli med i Adolf Hitlers første regjering) arbeidsminister i Hitlers regjering. Denne posten hadde han fram til krigens slutt. 
Ved andre verdenskrigs slutt ble han arrestert av amerikanerne i Mondorf-les-Bains. Han skulle etter planen tiltales for krigsforbrytelser, men døde på et amerikansk militærsykehus i Fürth.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Franz Seldte – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Verk av og om Franz Seldte i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket