Militær delelinje

Militær delelinje (eller våpenhvilelinja) er landegrensa eller delelinja mellom Nord-Korea og Sør-Korea. På hver side av linja finnes den demilitariserte sonen i Korea. Begge grenselinjene ble etablert som en følge av våpenhvileavtalen som avsluttet kamphandlingene under Koreakrigen i 1953.I Gulehavet er de to koreanske statene delt av en de facto sjøgrense, Nordlig grenselinje, ensidig satt opp av FN-kommandoen i 1953. Nordlig grenselinje er ikke omtalt i våpenhvileavtalen.


== Delelinje på land ==

Den demilitariserte sonen løper nær den 38. breddegrad og er vel 248 km lang. Amerikanske og sørkoreanske soldater patruljerer langs grenselinja på sørkoreansk side, mens nordkoreanske soldater patruljerer langs den nordkoreanske siden av grensa.
På koreansk kalles delelinja for Hyujeonseon (휴전선), som betyr «våpenhvilelinja» Den refereres av og til som Gunsa Bungye-seon (군사분계선), som direkte oversatt betyr «militær delelinje». I dagligtale benyttes gjerne begrepet Sampalseon (삼팔선, «38. breddegrad»), som er relatert til slutten av andre verdenskrig da det ble benyttet for å beskrive den koreansk-koreanske grensa.
Linja i seg selv er markert i terrenget med 1292 identiske skilt som er plassert langs grensa som deler Koreahalvøya. Mot nord viser skiltene tekst skrevet på chosongul og kinesisk, mens mot sør er det skiltet med hangul og engelsk. Skiltene er ikke byttet ut siden de ble satt opp første gang.
Det har vært en rekke militære hendelser av varierende alvorlighetsgrad langs den militære delelinja siden våpenhvileavtalen tok til å gjelde i 1953.
Våpenhvileavtalen er den viktigste kilden som definerer delelinja. Våpenhvilen overvåkes av medlemmer i Neutral Nations Supervisory Commission, som består av sveitsiske og svenske militære.
De jure-terminologi for den militære delelinja er «Military Demarcation Line» (MDL), og den gjelder fremdeles ettersom våpenhvileavtalen ikke er endret siden den ble signert. Bruken av navnet er imidlertid ikke nevnt spesifikt i våpenhvileavtalen.Det uløste spørsmålet etter Koreakrigens slutt viser de unike og regionspesifikke forholdene denne konflikten har. Selv om våpenhvileavtalen spesifiserer hvor delelinja og den demilitariserte sonen skal gå på land, nevnes det ingenting om slike på havet eller i overgangen mellom land og hav.


=== Historisk kontekst ===

Kort etter signeringen av våpenhvileavtalen, trakk FN-kommandoen ensidig en grenselinje i sjøen. Nordlig grenselinje viser egentlig den nordligste linja sørkoreanske fartøy kan benytte, og er egentlig ikke en grenselinje som sådan, som det er oppnådd enighet omkring. Våpenhvileavtalen sier at FN-kommandoen og Nord-Korea kan bli enige om en avtale som forlenger den militære delelinja inn i Gulehavet.
I 1999 erklærte Nord-Korea ensidig sin egen maritime delelinje i Gulehavet, og kalte den for en inter-koreansk militær delelinje i Gulehavet.Den geografisk eksakte plasseringen til de ulike grensedragningene varierer.Enkelte mener at den eksisterende de facto forlengelsen av den militære delelinja på land fra 1953 har en viktig praktisk funksjon.Etter mer enn 50 år har sørkoreanere funnet seg til rette med den koreansk-koreanske grensa, som har vært uendret siden 1953. Kartet til høyre viser at området som omfatter den nordlige grenselinja og nordkoreas maritime delelinje representerer overlappende maritime juridiske krav. Nord-Korea avviser den nordlige grenselinja og anerkjenner bare sin egen maritime grense fra 1999, lenger sør enn den nordlige grenselinja går.


== Se også ==
Delingen av Korea
Panmunjom


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lee, Hy-Sang Lee. (2001). North Korea: a Strange Socialist Fortress. Westport, Connecticut: Praeger. 10-ISBN 0-275-96917-7/13-ISBN 978-0-275-96917-2; OCLC 237388400
Pak, Hŭi-gwŏn. (2000). The Law of the Sea and Northeast Asia: a Challenge for Cooperation. 	Boston: Kluwer Law International. 10-ISBN 90-411-1407-6/13-ISBN 978-90-411-1407-5; OCLC 154667938
Van Dyke, Jon M., Mark J. Valencia and Jenny Miller Garmendia. "The North/South Korea Boundary Dispute in the Yellow (West) Sea,". Marine Policy 27 (2003), 143–158.
Zou, Keyuan Zou. (2005). Law of the Sea in East Asia: Issues and Prospects. London: Routledge. 10-ISBN 0-415-35074-3/13-ISBN 978-0-415-35074-7; OCLC 55960798