jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Forskjelv

Et forskjelv er et jordskjelv som inntreffer før en annet og større jordskjelv (hovedskjelvet), og er relatert til hovedskjelvet både i tid og sted. Man kan kun definere noe som et forskjelv etter at jordskjelvene har funnet sted, for dersom forskjelvet ikke etterfølges av et større jordskjelv, vil forskjelvet bli ansett som hovedskjelvet.


== Hendelser ==
Forskjelv har blitt oppdraget i ca 40 % av alle moderate til store jordskjelv, og i opp til 70 % av jordskjelv med momentmagnitude over 7,0. Forskjelv kan inntreffe så lenge som 5-10 dager forut for hovedskjelvet, og så nært opptil som minutter før hovedskjelvet. For eksempel blir jordskjelvet den 2. november 2001 ansett som et forskjelv til jorskjelvet i Indiahavet den 26. desember 2006, selv om dette var to år senere.Jordskjelvet ved Tohoku utenfor den japanske østkysten den 11. mars 2011 hadde flere forskjelv forut for det store jordskjelvet på momentmagnitude 9,0. Innledningsvis var det et forskjelv på 7,2MW to dager forut for hovedskjelvet cirka 40 kilometer unna. Dette forskjelvet ble fulgt av ytterligere tre den samme dagen, som ble målt til en intensitet av 6 MW. Et minutt før det store jordskjelvet reagerte systemet "Earthquake Early Warning", som er koblet til rundt 1 000 seismografer rundt om i Japan, og man rakk å advare millioner av mennesker via TV.Det hender også at store jordskjelv med magnitude over 8,0 ikke har vist noen form for forskjelv i det hele tatt, for eksempel jordskjelvet i Megdog ved Tibet den 15. august 1950 som hadde en magnitude på 8,6. Ø


== Mekanismer ==
Observasjoner av forskjelv sammenlignet med mange jordskjelv tilsier at de er en del av forberedelsesprosessen for ødeleggelsene. I en modell av jordskjelvene formet som en kaskade, starter det med en veldig liten hendelse som trigger en større, og slik fortsetter det til hovedjordskjelvet er trigget. Likevel kan man si at forskjelv, hovedskjelv og etterskjelv er en del av den samme prosessen. Dette støttes av observasjoner mellom gradering av forskjelv og etterskjelv for den samme hendelsen.


== Å forutse jordskjelv ==
En økning i den seismiske aktiviteten i et område har blitt brukt som en metode for å forutse jordskjelv. Det mest kjente eksemplet er jordskjelvet i Haicheng i 1975 i Kina hvor en evakuering ble utløst ved økning i aktiviteten. Likevel mangler de fleste jordskjelv slike tydelige forskjelvsmønstre, noe som gjør at de kun oppfattes som små jordskjelv. Det er også et ønske om å unngå falske alarmer. Jordskjelv langs havbunnens midthavsrygger viser ofte forskjelv, noe som kan gjøre det lettere å forutse både tid og sted for jordskjelv.


== Referanser ==
Athis-Mons

Athis-Mons er en kommune i departementet Essonne i regionen Île-de-France, og er en av de sørlige forstedene til Paris. Kommunen ligger 16,5 km fra sentrum av Paris, og innbyggerne kalles for Athégiens.
En liten del av Orly lufthavn ligger i kommunen.


== Historie ==
Athis-Mons ble dannet i 1817 ved å slå sammen to landsbyer, Athis (ved Seinen) og Mons (på platået ved siden av). Nå blir de lavereliggende deler av kommunen kalt Athis-Val.


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Athis-Mons


== Referanser ==
Kommunedata fra INSEE


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Athis-Mons – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Kunståret 1450

Kunståret 1450 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde personligheter med tilknytning til kunst i 1450.


== Maleri ==
Jean Fouquet – Melun Diptykk


== Skulptur ==
Donatello fullføre "Monumento equestre al Gattamelata" (1445–1450), Piazza del Santo, Padova.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Draveil

Draveil er en kommune i departementet Essonne i regionen Île-de-France, og er en av de sørlige forstedene til Paris. Den ligger 19,1 km fra sentrum av Paris.
Landsbyen Champrosay er nå en del av kommunen.
Innbyggerne i kommunen kalles for Draveillois.


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Draveil


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Draveil – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Brdy (selskap)

Brdy (tidligere navn BigBlu, Breiband.no og Direct Connect) er et norsk teleselskap som spesielt retter seg mot distrikter og strøk der bredbånd er lite utbygget. Bedriften leverer bredbåndsløsninger til privatadresser, hytter og bedrifter. Brdy har kontoradresse i Rosenholm Campus i Nordre Follo i Viken, har om lag 20 ansatte og en omsetning på 43 millioner (2010). Daglig leder er Stig Myklebust og styreleder Viggo Finstad Nilsen.
Selskapet ble stiftet i april 2003 og har som uttalt visjon å være en distriktsvennlig bredbåndsutbygger. 
Brdy har bygget ut bredbånd i distriktene i 105 av Norges 430 kommuner. Bredbåndsutbyggingen er gjort i områder langt utenfor sentrale strøk hvor utbyggingen har gitt bredbånd til husstander som fra før av har hatt begrenset eller ingen tilgang til bredbånd. Flere av disse prosjektene er delvis finansiert gjennom Statens Høykom-prosjekt med formål om 100 prosent bredbåndsdekning i Norge. Brdy leverer også tjenester som prosjektering av bredbåndsutbygging for stat, kommune og næring. 


== Teknologi ==
Brdy benytter 5,5 GHz radioteknologi, og fungerer etter fri-sikt prinsippet – sluttbrukere har eget, utvendig montert mottakerutstyr som får signaler fra nærmeste sender. Teknologien har rekkevidde på ca 10-15 km luftlinje. Senderne i masteinstallasjonene er tilknyttet andre master med lisensiert og ulisensiert radiosamband, eller har fiber/xDSL som stamnett. Brdy leverer også xDSL og fiber på leid samband, samt kombinasjoner med radiosamband og fiber. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Kjedehuset

Kjedehuset AS var et norsk elektronikkselskap, som eiet og drev kjedene Telekiosken, Mobildata og Nordialog.
Kjedehuset ble avviklet sommeren 2019. Nordialog ble splittet i to, og avdelingene på Østlandet ble til Techstep ASA, mens resten ble oppkjøpt og fusjonert med Telenor Norge.


== Eksterne lenker ==
Kjedehuset www.kjedehuset.no
Nordialog

Nordialog er en franchisekjede som først og fremst selger mobiltelefoner tilknyttet Telenor-abonnement.
Nordialog er en del av Kjedehuset.
Nordialog ble etablert i 1996 som en leverandør av kommunikasjonsløsninger for bedriftsmarkedet. 


== Eksterne lenker ==
Nordialog
Mobildata

MobilData er en franchisekjede som først og fremst selger mobiltelefoner tilknyttet Telenor-abonnement.
MobilData er en del av Kjedehuset. Kjeden retter seg mot smb-markedet.


== Eksterne lenker ==
MobilData
Borys Tarasiuk

Borys Ivanovytsj Tarasiuk (ukrainsk: Борис Іванович Тарасюк, født 1. januar 1949) er en ukrainsk politiker. 
Tarasiuk har to ganger sittet som minister for utenrikssaker i Ukraina. Han er fra Zjytomyr oblast. Tarasiuk studerte internasjonale relasjoner og internasjonal lovgivning ved Taras Sjevtsjenko-universitetet i Kiev, og derfra ble han uteksaminert i 1975. Foruten å snakke ukrainsk, snakker han språkene engelsk, fransk og russisk flytende. Tarasiuk fungerte som nestleder for utenriksministeren fra 9. mars 1992 til 16. september 1995. I perioden 1995–1998 var han Ukrainas ambassadør til Belgia, Luxembourg, Nederland og han var Ukrainas representant i NATO.Han satt som utenriksminister første gang fra 17. april 1998 til 29. september 2000. Han brøt senere med president Leonid Kutsjma, og han ble en rådgiver når det gjaldt utenlandske relasjoner. Etter Ukrainas oransjerevolusjon ble Tarasiuk utenriksminister på nytt den 4. februar 2005. Den 30. januar 2007 annonserte Tarasiuk sin avgang som utenriksminister.
Tarasiuk er grunnleggeren av instituttet for euro-atlantisk samarbeid (IEAC).
Tarasjuk har vært dekorert med høye tildelinger fra Argentina, Brasil, Frankrike, Litauen, Portugal, Sverige og Venezuela.


== Referanser ==
Snippebolle

Snippebolle eller snippeskål er et drikkekar til øl eller melk. De fleste bevarte snippebollene er fra 1700- og 1800-tallet, men slike boller kan nok ha vært i bruk enkelte steder også et stykke ut på 1900-tallet. En snippebolle eller snippeskål er et rundt kar laget av tre med fire utstående snipper eller ører. Karet kan være skål- eller bollefomet. Ørene er oftest trekantet slik at snippebollen får et kvadratisk tverrsnitt.


== Litteratur ==
Gjærder, Per (1975): Norsk drikkekar av tre. Bergen – Oslo – Tromsø
Østby, Jon Birger (1983): Nomenklatur for drikkestell, med tegninger av Torill Sand. Oslo


== Eksterne lenker ==
Snippeboller i DigitaltMuseum
Snippeskåler i DigitaltMuseum
Nomenklatur for drikkestell
Claude Chappe

Claude Chappe (født 25. desember 1763 i Brûlon, Sarthe, Frankrike, død 23. januar 1805 i Paris) var en fransk oppfinner som i 1792 tok patent på et praktisk semafor-system som til slutt strakte seg over hele Frankrike.Dette var det første praktiske telesystemet av den industrielle tidsalder. Chappe var barnebarn av en fransk baron. Han ble utdannet ved Lycée Pierre Corneille i Rouen. Han og hans fire arbeidsledige brødre bestemte seg for å utvikle et praktisk system som skulle bestå av semafor relé stasjoner, en oppgave som ble foreslått allerede i antikken, men som aldri ble realisert. Claude bror, Ignace Chappe (1760–1829) var medlem av den lovgivende forsamlingen under den franske revolusjonen. Med hans hjelp, støttet den lovgivende forsamlingen i Frankrike et forslag om å bygge et relé linje fra Paris til Lille (femten stasjoner, ca 120 miles). I 1792 ble de første meldingene sendt mellom Paris og Lille via denne telegraf-linjen. 
I 1794 ble parisere informert via semaforen om erobringen av Condé-sur-l'Escaut fra østerrikerne mindre enn en time etter erobringen fant sted. Andre linjer ble senere bygget, inkludert en linje fra Paris til Toulon. Systemet ble ofte kopiert av andre europeiske stater, og ble brukt av Napoleon til å koordinere hele hans imperium og gi ordrer den franske hæren. I 1805, begikk Claude Chappe selvmord i Paris ved å kaste seg ned i en brønn i nærheten av hotellet han bodde på. Det ble sagt at han var dypt deprimert på grunn av sykdom, og på grunn av de mange krav fra rivaler som hadde plagiert hans systemer med semaforene. 
I 1846, godtok regjeringen i Frankrike et nytt system for elektriske telegraf-linjer. Mange advarte mot den enkle muligheten for sabotasje og avbrudd av denne elektriske tjenesten, bare ved å kutte over en ledning. Med fremveksten av den elektriske telegrafen, gjorde sakte, men sikkert at Chappe-telegrafen var over for godt, i 1852.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rafto, Thorolf (1955). Telegrafverkets historie 1855-1955 (norsk). Bergen: John Grieg. 


== Eksterne lenker ==
«How Napoleon's semaphore telegraph changed the world», fra BBCs nettsider (engelsk)
Pietro Vierchowod

Pietro Vierchowod (født 6. april 1959 i Calcinate i Italia) er en tidligere italiensk fotballspiller og trener.
Vierchowod startet sin profesjonelle fotballkarriere i Calcio Como, før han flyttet til ACF Fiorentina. Han fikk imidlertid sitt gjennombrudd etter at han flyttet AS Roma, der han i 1983 var med på å vinne Serie A. Deretter gikk han til UC Sampdoria og med dette laget vant han fire italienske kuppmesterskap, cupvinnercupen én gang og igjen Serie A i 1991. I 1995 signerte han en kontrakt med Juventus, der han fungerte som en erfaren forsvarer. Med Juventus vant han i en alder av 37 år sin eneste UEFA Champions League i 1996. Kampen gikk mot Ajax Amsterdam og ble spilt i Roma. Juventus vant på straffer. Han gikk etter dette videre til klubbene AC Milan og Piacenza Calcio. Vierchowod ga seg i 2000 som profesjonell fotballspiller.
Han var en av spillerne i den italienske troppen, selv om han ikke spilte, som vant i FIFA World Cup i 1982. Han er også den eldste målscoreren i historien til det italienske landslaget har hatt. Vierchowod konkurrerte på det italienske landslaget under Sommer-OL i 1984.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pietro Vierchowod – Olympedia 
(en) Pietro Vierchowod – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Pietro Vierchowod – FIFA 
(en) Pietro Vierchowod – UEFA 
(en) Pietro Vierchowod – Transfermarkt 
(en) Pietro Vierchowod – Transfermarkt (manager) 
(en) Pietro Vierchowod – national-football-teams.com 
(en) Pietro Vierchowod – WorldFootball.net 
(en) Pietro Vierchowod – FootballDatabase.eu 
(en) Pietro Vierchowod – Soccerway
Varaskål

Varaskål, også kalt åbryskål, åbrukopp og nopebolle, er et drikkekar av tre med hull som man kan se igjennom mens man drikker. De fleste bevarte varaskåler er datert til 1700- og 1800-tallet. De er runde med hullet plassert i midten. Det forekommer også varaskåler som er uregelmessige i formen. De er gjerne umalte og laget av knuter (utvekster på trær).
Navnet «varaskål» reflekterer at du skal kunne holde øye med verten eller andre gjester i laget mens du drikker. Om slike boller skriver Magnus Brostrup Landstad: «Paa denne maade kunde man vare sig for et, svigagtig hug eller deslige, hvilket man derimod ikke kunde naar man satt med en alminnelig stor ølbolle for uden. En sørgelig erfaring havde vel ogsaa her været læremester.»
Slike boller har også vært kalt åbryskål, åbrukopp eller nopebolle. Åbru betyr skinnsyk eller sjalu og med åbruskålen kunne du holde et øye med kjæresten eller kona mens du drikker. Betegnelsen nopebolle finner vi på den avbildede bolle fra Telemark. Her heter det i en innskrift: 
Drik af NoPe BolDen Min Ven
Jev Dig Tid og Rom
Herfor Du se Dig om
Her stor min NoPe Bolles alder 1753.

Ordet nopen kan bety knipen eller gjerrig, og betegnelsen «nopebolle» kan ha sammenheng med at denne bolletypen ser stor ut, men rommer lite øl.


== Litteratur ==
Gjærder, Per. 1975. Norsk drikkekar av tre. Bergen – Oslo – Tromsø
Drikkekar, artikkel i Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder, bd. 3, 1958. Oslo
Landstad, M. B. 1853. Norske Folkeviser. Christiania.
Midttun, Gisle. 1921. Drikkekar fra landet i 16- og 1700årene. Scous Bryggeri. Mindeskrift til Hundreaarsjubilæet. Kristiania
Østby, Jon Birger. 1983. Nomenklatur for drikkestell med tegninger av Torill Sand. Oslo


== Eksterne lenker ==
Varaskål på DigitaltMuseum
Nomenklatur for drikkestell
Raglan Castle

Raglan Castle er et slott like  nord for Raglan i Monmouthshire i sørøst Wales.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Raglan Castle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mammen

Mammen er en dansk landsby i Midtjylland med 313 innbyggere (2010). Mammen ligger syv kilometer nord for Bjerringbro og 16 kilometer sørøst for Viborg. Byen ligger i Region Midtjylland og tilhører Viborg kommune.

Mammen er lokalisert i Mammen Sogn og Mammen kirke ligger i byen. Kirken er bygd i romansk stil. I byen finnes også Mammen Mejeri hvor det produseres gulost av typene Danbo, Havarti og Samsø.
Mammen har gitt navn til stilarten Mammenstil grunnet et meget rikt gravfunn fra vikingtiden ved landsbyen. Funnene omfattet en øks med sølvinnlegg på flatsidene. På den ene siden var det framstilling av fabeldyr. Graven tilhørte antagelig en høvding som ble lagt ned på midten av 900-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Mammengraven», Nationalmuseum, Møder med Danmarks oldtid
Cherry

Cherry er det engelske ordet for kirsebær, men er også brukt som et vanlig navn og stedsnavn i den engelskspråklige verden.
Cherry kan også referere til:


== Personer ==
Apsley Cherry-Garrard (1886–1959), britisk polfarer
Don Cherry (1936–1995), amerikansk jazzmusiker
Eagle-Eye Cherry (1971–), svensk-amerikansk sanger
Marc Cherry (1962–), amerikansk forfatter
Damu Cherry (1977–), amerikansk hekkeløper


== Steder ==
Cherry County, fylke i Nebraska, USA
Cherry Valley, USA


== Underholdning ==
Cherry (tegneserie) (tidl. Cherry Popart), tegneseriehefte
«Cherry», tidligere navn på elektronikaduoen Ratatat
«The Cherries», kallenavn på fotballklubben AFC Bournemouth
Cherry Ames, en oppdiktet person i en romanserie skrevet for ungdom av Helen Wells.
Cherry Filter, koreansk rockeband
Black Stone Cherry, amerikansk rockeband fra Kentucky
National Cherry Blossom Festival, årlig fest i Washington D.C.


== Annet ==
Chery, kinesisk bilfabrikant
Datsun Cherry / Nissan Cherry, subkompakt bil.
Drake (artist)

Aubrey Drake Graham (født 24. oktober 1986) er en canadisk artist, rapper, låtskriver og skuespiller. Han ble opprinnelig kjent for å spille karakteren Jimmy Brooks i TV-serien Degrassi: The Next Generation.I juni 2009 signerte Drake en platekontrakt med Lil Waynes Young Money Entertainment. Han gav ut sitt første studioalbum, Thank Me Later, i 2010, og debuterte som nummer én på Billboard 200. Albumet har siden solgt til platina.
Drake har jobbet med flere andre hiphop-artister som Lil Wayne, Young Jeezy, Kanye West, Eminem og Jay-Z. Drake har vunnet flere priser, inkludert to Juno Awards i 2010 for beste nye artist, Rap Recording of the Year og en grammy for Best Rap Album med hans andre studioalbum Take Care.


== Diskografi ==
StudioalbumThank Me Later (2010)
Take Care (2011)
Nothing Was The Same (2013)
Views (2016)
 Scorpion (2018)
Certified Lover Boy (2021)
Honestly, Nevermind (2022)
Her Loss (med 21 Savage) (2022)EP-erSo Far Gone (2008)
Scary Hours (2018)
The Best in the World Pack (2019)
Scary Hours 2 (2021)MixtapesRoom For Improvement (2006)
Comeback Season (2007)
So Far Gone (2009)
If You're Reading This It's Too Late (2015)
What a Time To Be Alive (med Future) (2015)
More Life (2017)
Dark Lane Demo Tapes (2020)SamlealbumCare Package (2019)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Drake – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Drake på Internet Movie Database 
(fr) Drake på Allociné 
(en) Drake hos The Movie Database 
(en) Drake på Apple Music 
(en) Drake på Discogs 
(en) Drake på MusicBrainz 
(en) Drake på MusicBrainz 
(en) Drake på MusicBrainz 
(en) Drake på SoundCloud 
(en) Drake på Spotify 
(en) Drake på Songkick 
(en) Drake på Last.fm 
(en) Drake på Genius — sangtekster 
Drake på Twitter 
Drake på Facebook 
Drake på Instagram 
Drake på YouTube 
Drake på Myspace
Leptusa

Leptusa er en slekt av biller som hører til den store underfamilien småkortvinger (Aleocharinae) i familien kortvinger (Staphylinidae). Det er beskrevet mer enn 400 arter, fire av dem er funnet i Norge.


== Utseende ==
Forholdsvis små (gjerne 2-4 millimeter lange), middels slanke kortvinger, kroppen nokså jevnbred. På farge er de ofte rødlige eller brunlige. Hodet er ganske bredt med nokså små fasettøyne. Pronotum er bredere enn langt, med rundede sider og hjørner. Dekkvingene er forholdsvis korte og har bakkanten tydelig innbuktet innenfor bakhjørnene. Føttene er fire-leddete.


== Levevis ==
Leptusa-artene er vanlige på skogbunnen, og kan også finnes under løs bark på døde trær.


== Systematisk inndeling / norske arter ==
Denne artsrike slekten blir delt opp i ca. 80 underslekter.

Ordenen biller, Coleoptera
Underordenen Polyphaga
Overfamilien åtsel- og rovbiller, Staphylinoidea
Familien kortvinger (Staphylinidae) Latreille, 1802
Underfamilien småkortvinger (Aleocharinae) Fleming, 1821
Stammen Homalotini Heer, 1839
Slekten Leptusa Kraatz, 1856
Leptusa pulchella (Mannerheim, 1831)
Leptusa fumida (Erichson, 1839)
Leptusa norvegica A. Strand, 1941
Leptusa ruficollis (Erichson, 1839)


=== Liste over artene ===


== Kilder ==
Park, J.-S., C.E. Carlton og M.L. Ferro 2010. Diversity and taxonomic review of Leptusa Kraatz (Coleoptera: Staphylinidae: Aleocharinae) from Great Smoky Mountains National Park, U.S.A., with descriptions of four new species. Zootaxa 2662: 1-27. [1]
Silfverberg, H. 1992. Enumeratio Coleopterorum Fennoscandiae, Daniae et Baltiae (Liste over Nordens biller). Helsinki.
Fauna Europaea Web Service Version 2.4 (2011) Utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Leptusa – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Leptusa i Encyclopedia of Life 
(en) Leptusa i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Leptusa hos Artsdatabanken 
(sv) Leptusa hos Dyntaxa 
(en) Leptusa hos Fauna Europaea 
(en) Leptusa hos Fossilworks 
(en) Leptusa hos ITIS 
(en) Leptusa hos NCBI 
(en) Kategori:Leptusa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Leptusa – detaljert informasjon på Wikispecies
Trygderett

Trygderett er i Norge læren om folketrygdens regler for rett til ytelser for personer i spesielle livssituasjoner grunnet alder, sykdom m.m.. Mange andre land har tilsvarende offentlige ytelser, men i varierende utstrekning.
Historisk bygger lovgivningen i dag på eldre lover som ble innført på tidlig 1900-tall og etterhvert slått sammen. Nært beslektet med trygderett er sosialrett, som omhandler andre sosiale velferdsordninger utenfor folketrygden som sosialhjelp og andre tiltak etter sosialtjenesteloven mv. Disse ordningene er per 2011 i ferd med å bli integrert under NAV, som et felles administrasjonsorgan.
Reglene om folketrygden er nedfelt i lov 28. februar 1997 nr. 19 om folketrygd (folketrygdloven). Folketrygden er en statlig velferdsordning i Norge som kompenserer medlemmenes lønnstap ved uførhet, arbeidsløshet, sykdom og som sikrer medlemmet pensjon ved arbeidslivets slutt. I tillegg tilstås flere ytelser ved fødsel, rehabilitering og død mv. Ytelser etter folketrygdloven omfatter blant annet barnetrygd, dagpenger under arbeidsløshet, foreldrepenger, sykepenger, arbeidsavklaringspenger (attføring), opplæringspenger, pleiepenger, uførepensjon og alderspensjon mv. 
Trygderetten befatter seg med rettigheter som forutsetter medlemskap i folketrygden etter folketrygdloven. Pliktig medlem i folketrygden er personer som er bosatt i Norge, jf. folketrygdloven § 2-1 første ledd. Med å være bosatt i Norge menes å oppholde seg i Norge, når oppholdet har vart minst 12 måneder eller er ment å vare minst 12 måneder. En person som flytter til Norge, regnes imidlertid som bosatt fra innreisedatoen. Dette går fram av folketrygdloven § 2-1 annet ledd. Oppholdet i Norge må være lovlig, jf. folketrygdloven § 2-1 tredje ledd.
Folketrygdloven regnes som en rettighetslov ved at medlemmet har rettskrav på ytelsen, dersom folketrygdlovens vilkår for å tilstå medlemmet ytelsen er oppfylt. Forvaltningen har dermed ingen skjønnsmessig kompetanse til å avgjøre om medlemmet skal få ytelsen, såfremt medlemmet oppfyller folketrygdlovens vilkår for ytelsen.


== Eksterne lenker ==
Folketrygdloven, fra Lovdata.no
Castaway on the Moon

Castaway on the Moon (koreansk: 김씨 표류기, Kimssi pyoryugi) er en sørkoreansk film fra 2009, skrevet og regissert av Lee Hae-jun. Filmen vant publikumsprisen under filmfestivalen Film fra sør, og hadde premiere på norske kinoer 15. april 2011.
Mark Waters skal regissere en amerikansk versjon av filmen.


== Handling ==
Castaway on the Moon handler om en mann som prøver å ta livet sitt, men mislykkes og havner på en ubebodd, liten øy i Hanelva, midt i Seoul. Han blir ikke etterlyst eller funnet, og må klare seg selv. Den eneste som vet om han er en kvinne som ikke har vært ute av rommet sitt på flere år. Hun får tilfeldigvis øye på ham ved hjelp av telelinsen på kameraet sitt.


== Mottagelse ==
Erlend Loe i Aftenposten skrev at regissøren har laget «en stor, varm og tiltrekkende merkelig kjærlighetshistorie, som avsluttes med en intensitet og patos man ikke mistenker at skal komme,» og gir den en femmer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Castaway on the Moon på Internet Movie Database 
(fr) Castaway on the Moon på Allociné 
(nl) Castaway on the Moon på MovieMeter 
(en) Castaway on the Moon på AllMovie 
(en) Castaway on the Moon på Turner Classic Movies 
(en) Castaway on the Moon på Rotten Tomatoes