Vitenskapsåret 2003

Vitenskapsåret 2003 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 2003.


== Hendelser ==


=== Antropologi ===
13. mars – Nature rapporterer om funn av 350 000 år gamle fotavtrykk av mennesker som gikk oppreist i Italia.


=== Astronomi og romfart ===
22. januar - Jorden tar imot det siste svake signalet fra romsonden Pioneer 10 ble skutt opp i 1972 og ble den første romsonden som forlot solsystemet vårt.
1. februar - Den amerikanske romferjen Columbia havarerer  63 kilometer over Texas under hjemreisen til Jorden, som går seks ganger raskere enn lydens hastighet. Ulykken skjer to minutter før landing på Kenedy Space Center i Florida, og fem menn og to kvinner omkommer.
7. februar - Det gjøres et siste forsøk på å kontakte romsonden Pioneer 10, men avstanden på 1,2 milliarder mil fra Jorden er for stor.
11. februar – NASAs WMAP-satellitt fullfører det første detaljerte kart over kosmisk bakgrunnsstråling i universet. Bildet avslører at universet er 13,7 milliarder år gammelt (innen én prosent feilmargin), og gir bevis som støtter den inflasjonsdrivende teori.
Mars - Astronomer noterer den kalleste temperaturen som noensinne er notert i rommet, - 272 °C ved slukte stjernen Boomerang Nebula. Vindstyrken er 500 000 kilometer i timen, og kulden beror på vinder av ultrakall gass som trykkes ut fra Boomerang Nebula.
16. mai – Total måneformørkelse
31. mai – Årlig solformørkelse i Nord-Skottland, Færøyene, Grønland, og Island, med delvis formørkelse som dekker mye av Europa og Russland.
2. juni – Den første europeiske romsonde til Mars: Mars Express skytes opp.
25. august – Planeten Mars befinner seg i opposisjon og nærmest Jorden  siden 57 617 f.Kr., ned et avstand på 55 758 006 kilometer
27. september – Den første europeiske romsonde til Månen Smart 1 skytes opp.
15. oktober – Folkerepublikken Kina skyter opp Shenzhou 5, deres første bemannede romferd.
Oktober–November – Solen har periode med maksimal høy aktivitet, genererer mange store solstormer og koronamasse-utbrudder.
9. november – Total måneformørkelse.
14. november – Transneptunske-objektet 90377 Sedna, et av de mest fjerntliggende objekter i solsystemet, oppdages av Palomar Observatory.
23. november – Total solformørkelse i Antarktis.
25. desember – Mars Express kommer inn i bane rundt Mars. Landingsfartøyet, Beagle 2 skulle lande på overflaten, men det gikk tapt (styret sannsynligvis).
2dF-undersøkelsen av galaksen rødforskyvninger publiseres.


== Biologi ==
13. oktober – Open access vitenskapelig tidsskrift PLoS Biology fra Public Library of Science, starter opp.


=== Medisin ===
25. februar – En amerikansk forretningsmann blir som den første med diagnosen SARS i Hanoi, Vietnam, av WHO-legen Carlo Urbani.
Den hittil største undersøkelsen om alkoholens innvirkning på riskikoen for hjerteinfarkt publiseres i USA.
Kvinner som bærer slør i solfattige Norden risikerer ifølge leger ved Karolinska Institutet i Huddinge, Sverige å få engelsk syke.
Mai - Et britisk forskerlag slår fast at fisken kjenner smerte da den fanges på kroken.


=== Meteorologi ===


== Teknologi ==
Mars – Verdens første digitalkamera med et organic light-emitting diode (OLED) display slippes av Kodak.
30. juli – Den siste gammeldagse folkevognboblen ruller ut fra samlebåndet i Puebla de Zaragoza, Mexico.
24. oktober – Concorde gjør sin siste flyging, dette avslutter en tidsalder med sivil overlydsreiser.
Intel slipper Pentium M mikroprosessor.


== Prisvinnere ==
Abelprisen: Jean-Pierre Serre
Bigsbymedaljen: Paul Nicholas Pearson
Copleymedaljen: John Gurdon
Davymedaljen: Roger Parsons
Gad Rausings pris för framstående humanistisk forskargärning: Professor Einar Niemi, Universitetet i Tromsø
Göran Gustafssonpriset:
Molekylær biologi: Thomas Nyström
Fysikk: Fredrik Laurell
Kjemi: Mikael Oliveberg
Matematikk: Sergei Merkulov
Medisin: Patrik Rorsman
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Sverker Sjöström
Karl Schwarzschild-medaljen: Erika Boehm-Vitense
Nobelprisen: Fysikk: Alexej A. Abrikosov, Vitalij L. Ginzburg og Anthony J. Leggett
Kjemi: Peter Agre og Roderick MacKinnon
Fysiologi/Medisin: Paul C. Lauterbur og Peter Mansfield
Steeleprisen: Ronald Jensen, Michael Morley, John Garnett, Ronald Graham og Victor Guillemin
Sylvestermedaljen: Lennart Carleson
Turingprisen: Alan Kay
Wollastonmedaljen: Ikuo Kushiro


== Fødsler ==
4. mai – Idaho Gem, det første klonede muldyret
28. mai – Prometea, den første klonede hest.


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 2003 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons