Lønningen barnehjem

Lønningen barnehjem, også kalt Bergen kommunale barnehjem, eller Myrbø kommunale barnehjem, ble opprettet av Bergen kommune i 1913, som et midlertidig oppholdssted for barn som skulle plasseres bort til pleieforeldre. Barnehjemmet ble nedlagt i 1959, delvis på grunn av utbyggingen av lufthavnen på Flesland.


== Historie ==
Lønningen Barnehjem ble også kalt Bergen kommunale barnehjem, og hadde sitt utspring i opptagelseshjemmet i Corps de Garde på Klosteret i Bergen.  Hjemmet hadde plass til 15 barn, som hadde blitt utplassert både av fattigvesenet og sunnhetsvesenet. Behovet for barnehjemsplasser var stort den første tiden, og hjemmet ble snart for lite. I 1916, tre år etter opprettelsen av Bergen kommunale barnehjem, tilbød kjøpmannen Oluf Bjørneseth kommunen å ta i bruk hans eiendom på i Blomsterdalen (Gnr.10, bnr. 1 og 6), Lønningen gård, som opptagelseshjem. Dette gav plass til tyve barn, som oppholdt seg på hjemmet i kortere eller lengre tid. 
I 1917 overtok kommunen også nabogården Myrbø (bnr. 8), og brukte bygningene til barnehjem. Her var det også plass til 20 barn. På grunn av plassmangel måtte kommunen utvide på nytt. Denne gang ble nabovillaen ”Ekeli” leid, og gav plass for noen av de største barna.
I 1931 ble det vedtatt å bygge et nytt barnehjems på Lønningen. Dette stod ferdig i 1935, og barna som bodde i våningshuset på Myrbø kunne flytte inn i nytt hus. I  1939 ble en del av Lønningen leid bort som sommerkoloni for Barnehjemmet småbarnsstuen.
Det ble drevet gårdsdrift både på Lønningen og Myrbø. Det var nedsatt eget utvalg for dette, og til dette var det ansatt en egen gårdsbestyrer. De eldste barnehjemsguttene måtte delta i gårdsarbeidet. Det ble holdt dyr og dyrket grønnsaker, som primært skulle gå til å forsyne barnehjemmet med mat. 
Den lange avstanden til Bergen var et stort problem for de eldste barna, som gikk på skole i byen. Dette førte til at Bergen kommune i 1950 leide en fireroms leilighet i Natlandsveien 39, der de innredet til seks barn og en bestyrerinne. 
I 1956 ble det leid en leilighet i Birkeveien 44 til samme formål. 


== Arkivet ==
Bergen Byarkiv har mottatt noe arkivmateriale etter Lønningen barnehjem fra tiden mellom 1948 og 1956. Dette består av en beleggsprotokoll med opplysninger om tidspunkt og årsak til at barnet kom til barnehjemmet, en kassajournal, og en kopi av møtebok for utvalget for gårdsdriften. 
Opplysninger kan også finnes i andre arkiver ved Bergen Byarkiv. I arkivet etter Neevengården sykehus finnes materiale vedrørende gårdsdriften og bygningene ved barnehjemmet. I Fattigvesenets arkiv finnes anvisningsprotokoller fra 1945-1959 for Lønningen barnehjem. Barnevernet i Bergen sendte barn til denne institusjonen. I de kommunale arkivene etter barnevernsnemnder og sosialkontorer kan det derfor finnes opplysninger om vedtak og plassering av barn, samt om bygningsforhold, drift og tilsyn.


== Se også ==
Lønningen


== Litteratur ==
Larsen, Jacob T.: Fana bygdebok. 4. Gards- og ættesoge. Bergen1984.
Bergens kommuneforhandlinger 1916/17, sak nr. 190
Bergens kommuneforhandlinger 1933, sak. nr. 72


== Eksterne lenker ==
Lønningen barnehjem - oppslagsverket oVe, artikkel av Mona Nielsen, Bergen Byarkiv.
Bergen byleksikon på nett, om Lønningen
Lønningen gård i kunsthistorie.com