jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Moussaka

Moussaka (gresk: μουσακάς; tyrkisk: musakka) er en gratinert matrett som stammer fra Midtøsten, men som også er typisk for balkanske kjøkken. Retten er best kjent fra Tyrkia og Hellas, men den er utbredt i store deler av Midtøsten og på Balkan.. Moussaka består i hovedsak av aubergine, tomat, lam, hvitløk og diverse urter. Salat og brød blir gjerne også servert som tilbehør. Mousakka lages i forskjellige former og variasjoner i de ulike landene og geografiske områdene hvor denne er utbredt.


== Etymologi ==
Det norske og engelske ordet «moussaka» kommer fra det greske «mousakas» (μουσακάς). Det greske navnet kommer igjen fra tyrkiske «musakka». Samme navn er funnet i land som tidligere var en det av Det osmanske riket. Det tyrkiske navnet kommer i sin tur fra arabiske (مسقعة) «musaqaa», som direkte oversatt betyr avkjølt.En annen populær tyrkisk rett kalt İmam bayıldı (som betyr Imamen besvimte) ligner på moussaka, men spises kald og inneholder som regel ikke kjøttdeig.  Moussaka spises varm.


== Referanser ==
Rammeslag II

Rammeslag II er et musikkalbum av Daniel Sandén-Warg og Sigurd Brokke. Det inneholder slåtter fra Setesdal på hardingfele og munnharpe. Plata kom ut på Etnisk musikklubb i 2009.


== Sporliste ==
«Nordafjells» (2:33)
«Frujorden» (2:15)
«Førnesbrunen» (2:00)
«Fanitullen» (1:54)
«Hallingen» (1:43)
«Sylvdropen» (2:17)
«Gulldropen» (2:19)
«Vandringen» (2:08)
«Huldreslåtten» (1:52)
«Nils og Jens og Gjeidaug» (2:13)
«Soteroen» (3:00)
«Slåtten hennar Åshild» (2:31)
«Stevleik» (2:49)
«Munnharpeslåtten» (4:08)
«Lofthusen» (2:53)
«Langedragen 1» (2:46)
«Slåtten hans Knut Mo» (1:26)
«Rammeslått 2» (1:34)
«Førnesbrunen» (2:15)
«Faremoen» (3:12)
«Slåtten hans Borgår» (1:11)
«Frujorden» (1:46)
«Den 4. Gorrlausen» (3:30)
«2 Stevtonar» (0:55)
«Hopparen» (1:40)
«Skjoldmøyslått» (1:38)
«Skjoldmøyslaget» (3:36)
Jugoslavia under Sommer-OL 1960

Jugoslavia under Sommer-OL 1960. 120 sportsutøvere fra Jugoslavia deltok i fjorten sporter under Sommer-OL 1960 i Roma. Jugoslavia kom på attendeplass med en gull- og en sølvmedalje. 


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 17. april 2020 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
I Dreamed

«I Dreamed» er en amerikansk populærmusikksang med melodi av Charles Grean og tekst av Marvin Moore. Den ble publisert i 1956.
Den største hitversjonen ble gjort av Betty Johnson samme år. Innspillingen ble utgitt av Bally Records med katalognummer 1320.
Sangen ble gjenstand for en rettstvist i saken Dorchester Music v. National Broadcasting Company [171 F. Supp. 580 (S.D. Cal 959)]. Fred Spielman, som hadde komponert sangen «Rendesvouz» i 1953, anklaget Grean for å ha plagiert hans sang ved å skrive «I Dreamed» (Ingen anklage ble gjort med hensyn til teksten). Retten felte en dom i favør av fornærmede 18. november 1958.


== Svensk versjon ==
«Jag drömde» med Lill-Babs. Utgitt på singlen Karusell KFF 195 i 1957.


== Norsk versjon ==
Jacob Hjelte har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Jeg drømte». Inger Jacobsen med Willy Andresens kvintett har spilt inn sangen. Den ble utgitt på 78-platen Columbia GN 1609 i 1957.


== Listeplasseringer ==
Betty Johnsons versjon nådde Billboard-listene 15. desember 1956. På Most Played by Jockeys lå den som best som nummer ni, på Best Sellers In Stores-listen som nummer 21 og på Most Played In Jukeboxes som nummer 15. På den sammensatte listen av top 100-sanger nådde den nummer tolv. Alt i alt tilbrakte den 18 uker på listene.


== Referanser ==
Hordvik skole

Hordvik skole er en kommunal barneskole på Hordvik i Åsane bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 300 elever.
I Hordvik har flere bygninger vært i bruk som skole. Det første skolehuset i Hordvik ble bygd i 1892. Dette bygget var i bruk fram til det ble revet i 1951. En ny skole (Hordvikvegen 131) stod klar året etter. Arkitekter var Torgeir Alvsaker og Einar Vaardal-Lunde. I 1979 ble ny skole oppført i Midtre Prestavegen (arkitekt Per Lingås). En ny paviljong i tilknytning til skolen ble bygget i 1999, og i 2007 ble det bygget et mellombygg mellom de to bygningene. Skolehuset fra 1952 ble da nedlagt.
Arkivet etter Hordvik skole oppbevares ved Bergen Byarkiv. I tillegg kan man finne informasjon i tilknytning til skolen i arkivene etter Hordvik skoles Foreldrelag og 17.-maikomiteen i Hordvik.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hordvik skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
Indre Arna skule

Indre Arna skule var en kommunal barneskole i Indre Arna i Bergen kommune, som tok imot elever fra 5. til 7. trinn som hadde gått 1. til 4. trinn på Ådnamarka skule. Indre Arna skule ble nedlagt 1. august 2011, da Ådnamarka skole var blitt ferdig utvidet til en fullverdig 1.-7 skole. Bygget brukes derfor siden som barnehage under navnet Indre Arna barnehage.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Indre Arna skule
Kaland skole

Kaland skole er en kommunal barneskole på Kaland i Fana bydel i Bergen kommune. Skolen tar imot elever fra 1. til 7. trinn, og har plass til 400 elever.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Kaland skole
Kalvatræet skole

Kalvatræet skole er en kommunal barneskole på Åstveit i Åsane bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1971, og har plass til 200 ordinære elever fra 1. til 7. klassetrinn.
I tillegg har skolen en spesialavdeling for elever med sammensatte lærevansker/ psykisk utviklingshemming, med elever fra hele bydelen.


== Referanser ==
Krokeide skole

Krokeide skole er en kommunal barneskole på Krokeide i Fana bydel i Bergen kommune. Skolen er fådelt og tar imot elever fra 1. til 7. trinn, og har plass til 100 elever.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Krokeide skole
Lyshovden skole

Lyshovden skole er en kommunal barneskole i Fyllingsdalen bydel i Bergen kommune. Skolen ble bygget i 1969 med Per Lingås som arkitekt. 
Innflyttingen i Fyllingsdalen var svært stor på 1960-tallet, og det ble nødvendig å bygge nye skoler da kapasiteten på de gamle var sprengt. Behovet var så prekært at klasserommene til den nye skolen ble tatt i bruk fortløpende av elever fra Sælen skole som en avlastning skoleåret 1968/69. Lyshovden skole ble formelt en egen skole 15. mai 1969 da Egil Wangsten tiltrådte som den første skolestyreren. 18. august 1969 tok det første hele skoleåret til med 386 elever og 15 klasser, men alt i 1974 var elevtallet mer enn doblet til 730 elever og 28 klasser. Da skolebygget var beregnet til 18 klasser var kapasiteten til den nye skolen også sprengt og det ble derfor bygget et tilskuddsbygg året etter med fire klasserom.
I april 2009 startet arbeidet med å gjøre om en av skolebygningene til barnehage. Fra høsten 2009 ble Lyshovden skole et oppveksttun med barnehage knyttet til skolen. Dette er en del av en ny organisasjonsmodell med felles ledelse for skolen og barnehagen, og som mål å skape en helhetlig pedagogisk tenkning for barn i alderen 1- 13 år. 
Sommeren 2009 startet også et prosjekt for å rehabilitere skolens fasader.
Skolen har plass til 350 elever fra 1. til 7. klassetrinn.
Arkivet etter Lyshovden skole er oppbevart ved Bergen byarkiv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lyshovden skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Benedicte Skjerping, Bergen Byarkiv.
Bergen byleksikon, annen utgave, Oslo 2009.
Løvås skole

Løvås skole er en kommunal barneskole i Fyllingsdalen bydel i Bergen kommune.
Skolen har plass til 300 elever fra 1. til 7. klassetrinn, og har en egen barnehage.


== Referanser ==
Mjølkeråen skole

Mjølkeråen skole er en kommunal barne- og ungdomsskole på Mjølkeråen i Åsane bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 700 elever fra første til tiende klassetrinn. Ungdomstrinnet mottar også elever med bakgrunn fra barneskolene Hordvik og Salhus.
Tidligere har Stian Blipp og Lars Vaular gått der. I tillegg er to av de nåværende lærerne Scott Olsen, landslagstrener i volleyball, og Kristian Bjelland, landslagsspiller i volleyball, ansatt ved skolen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Mjølkeråen skole
Nordvik skole

Nordvik skole er en kommunal barneskole i Nordvik i Fana bydel i Bergen kommune. Skolen er fådelt, tar imot elever fra 1. til 7. trinn, og har plass til 65 elever.


== Historie ==
Nordvik er en fådelt skole. Det vil si at det er elever fra flere klassetrinn samlet i én klasse, på grunn av at det er en liten skole med få elever. Det har vært holdt skole i Nordvik siden 1750. Den startet som omgangskole fra 14. mai til 14. juli for skolekretsen til Nordvik. Hans Henrik Eliasson Milde var den første skoleholder i kretsen. Betegnelsen skoleholder ble brukt om læreren. Det var ofte en ung ugift mann, opplært av sognepresten, som holdt skole, eller han ”skulet” som de sa i Nordvik. Skoleholderen tjente dårlig, så da han giftet seg slo han seg ned som bonde. Omgangskolen ble holdt på omgang mellom fem kretser, med to måneder på hvert sted, og på omgang på kretsens gårder, med to til fire dager på hver gård. Alle gårdene hadde plikt til å holde husvære enten de hadde skolebarn eller ikke. Barna satt rundt et langbord med læreren i ene enden. Gårdens andre beboere satt gjerne i stuen med småarbeid og hørte på.   
Mot slutten av 1800-tallet var det en økende forståelse for behovet for skolegang. Flere skolekretser økte skoletiden utover minstemålet på 12 uker, noen hadde helt opp til 15 uker undervisning i året. Skolekretsene ble mindre, slik at skoleholderen kunne være lengre i hver krets. Skoletilbudet ble også utvidet fra kristendomsundervisning og lesing. Skriving og regning kom til i første omgang, samt historie og naturfag etter hvert. 
Det ble holdt omgangskole i Nordvik frem til 1866, men først i 1907 fikk de eget skolebygg. I mellomtiden ble det holdt skole i en stue på en av gårdene. Skolens første rektor, Arnt Løkling, bodde på skolen, det samme gjorde den neste rektoren, Ola Bønes. Det sies at de hadde en omsorg for bygdefolket som var helt spesiell.
Dagens skolebygg ble bygget i 1985 og videre utbygd i 2004. Skolen veksler mellom å være tredelt og firedelt. 5., 6. og 7. klasse deler det største rommet i det nyeste bygget. 
Nordvik skole har en vennskaps-skole i byen Condanglegi på Java i Indonesia. Skolen dro til Java på besøk i 2006, og året etter kom to lærere og to elever fra Condanglegi på besøk til Nordvik. 
Det historiske arkivet etter Nordvik skole er oppbevart ved Bergen Byarkiv. Selv om skolen ble opprettet som fastskole i 1907, inneholder arkivet en del materiale fra tiden som omgangskole. Det eldste arkivstykket er fra 1867. Før 1880-tallet hadde presten hovedoppsynet med skoleholdet. Derfor kan det også finnes opplysninger om omgangskolen i Nordvik i prestearkivene ved Statsarkivet i Bergen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hjellestad, Hermod: Fana, bind I. Bergen 1933.
Myking, John Ragnar: Fana bygdebok, bind 2. Bergen 1990.
Johansen, Karl Egil: Fana bygdebok, bind 3. Bergen 1993.


== Eksterne lenker ==
Nordvik skoles nettside
Nordvik skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Ine Merete Baadsvik, Bergen Byarkiv.
Bergen byleksikon på nett, om Nordvik skole
Riple skule

Riple skule var en fådelt kommunal barneskole fra 1904 på Totland i Fana bydel i Bergen kommune, bygget i 1983, ved arkitekt Einar Tønseth. Skolen ligger i Totlandsvegen 415. Skolen hadde plass til 50 elever fra 1.-7. klassetrinn. Skolen ligger fint til i naturen mellom grønnkledde åser og våtmarksområder med små vann. Skolen var den eneste i Fana bydel med nynorsk som hovedmålform og 87% (2015) av elevene hadde denne målformen. Kretsen fikk sitt første skolehus 1904. Under byggingen av den nye skolen foregikk undervisningen i grendehuset Rindarheim
Bergen bystyre vedtok 13. desember 2010 at skolen skulle bli en avdeling under Ulsmåg skole fra 2011. Vedtaket ble erklært ulovlig og omgjort av Fylkesmannen i juni 2011.
Skolen ble nedlagt i august 2016.
Arkivet etter Riple skule oppbevares ved Bergen byarkiv.  


== Eksterne lenker ==
Riple skule - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen byarkiv.
Bergen byleksikon på nett, om Riple skole
Salhus skule

Må ikke forveksles med Salhus skole i Brønnøy.Salhus skule er en kommunal barneskole fra 1916 i Salhus i Åsane bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 130 elever fra 1. til 7. klassetrinn. Dagens skolebygning ble oppført i 1956 med Torgeir Alvsaker og Einar Vaardal-Lunde som arkitekter. 
Skolen er den eneste i Åsane bydel med nynorsk som hovedmålform og 100% (2018/2019) av elevene har denne målformen.


== Historie ==
Det har vært skolegang i lang tid i Salhus. Før 1878 var elevene i Salhus en del av omgangsskolen i Åsane (Hamre prestegjeld). Læreren vandret mellom bygdene og underviste. I 1852 var det seks barn fra Salhus som var med i omgangsskolen. I 1859 ble trikotasjefabrikken startet opp i Salhus. Dette skulle få ringvirkninger også for skolen. Fabrikker med mer enn 30 ansatte var pliktig å holde skole for arbeidernes barn. I 1878 får elevene et fast tilholdssted da bruksskolen (fabrikkskolen) stod ferdig. 
Elevtallet økte til 74 i 1914, og skolehuset ble for lite. To år senere stod et nytt skolebygg ferdig. Kommunen var nå med og bidro med penger til bygget, som var det første i Åsane med spesialrom som sløydsal, kjøkken og gymnastikksal. 
Skoleloven av 1936 førte til slutten for bruksskolene, og Åsane kommune tok over skolen fra trikotasjefabrikken. Salhus fikk nytt skolebygg i 1956, da første byggetrinn stod ferdig. Tre år senere var neste byggetrinn på plass.
I skolegården står fremdeles den gamle rektorboligen. Kommunen har søkt om å få rive bygningen fordi skolen har for lite uteareal, men har hittil fått avslag fordi rektorboligen er tegnet av Ole Landmark.Arkivet etter Salhus skule oppbevares ved Bergen Byarkiv. I tillegg kan man finne informasjon om skolen i arkivene etter Salhus Tricotagefabrik A/S.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Salhus skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
Seljedalen skole

Seljedalen skole er en kommunal barneskole i Fyllingsdalen bydel i Bergen kommune. Skolen ble oppført i 1976, og arkitekt var Helge E. Knutsen. I 1997 ble et nybygg for skolefritidsordningen (SFO) tatt i bruk. Skolen tar imot elever fra 1. til 7. trinn, og har plass til 300 elever.      


== Historie ==
Arbeidet med å få bygget en barneskole i Seljedalen til avlastning for Løvås skole begynte på 1960-tallet. Da romprogrammet var godkjent i 1974 var behovet for skole i området så stort at fristen for ferdigstillelse av skolen ble satt til skoleårets begynnelse i 1976. Skolen ble ikke helt klar til skolestart, noe som i en periode førte til redusert undervisning for elevene.
Skolen har vært truet av nedleggelse flere ganger i løpet av de siste drøyt 20 årene. Lokalsamfunnet har hver gang mobilisert for å redde skolen sin. Siste gang var i 2003. I byrådets forslag til Skolebruksplanen 2010-24, er igjen nedleggelse av Seljedalen skole ett av tiltakene byrådet vurderer i Fyllingsdalen.
Arkivet etter Seljedalen skole oppbevares ved Bergen Byarkiv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Seljedalen skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Lars Bostrøm Johansen, Bergen Byarkiv.
Smørås skole

Smørås skole er en kommunal barneskole på Smørås i Fana bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1968 og er dimensjonert for 350 elever. Fra 2018 er rektor Ingvild Moen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Smørås skole
Sælen oppveksttun

Sælen oppveksttun skole er en kommunal barneskole i Fyllingsdalen bydel i Bergen kommune. Skolen har plass til 350 elever fra 1. til 7. klassetrinn, og har en egen barnehage.


== Referanser ==
Ulsmåg skole

Ulsmåg skole er en kommunal barneskole fra 1971 på Midtun i Fana bydel i Bergen kommune. Den opprinnelige skolebygningen tegnet av arkitektene Jakob Myklebust og Bjørn Simonnæs ble revet i 2014, og ny skolebygning for 500 elever tegnet av arkitekt Ola Roald AS stod ferdig høsten 2015. I 2019 hadde skolen 525 elever og 76 ansatte.


== Historikk ==
På grunn av befolkningsvekst i Bergen kommune og forventet tilflytting til området, vedtok Fana kommune å bygge en ny skole på Ulsmåg. Skolekretsen ble skilt ut fra Midtun skole i 1971 og besto av boligområdene på Ulsmåg, Birkeland, Engesæth og en del av Øvsttunområdet. Høsten samme år tok undervisningen til. Ved åpningen hadde skolen 385 elever og 21 lærere. Skole ble utvidet med flyttbare paviljonger i 2003 og 2007. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergen Byarkiv
Ulsmåg skole - oppslagsverket oVe, artikkel av Vebjørn Elvebakk, Bergen Byarkiv.
Bergen byleksikon på nett, om Ulsmåg skole
Ulsetskogen skole

Ulsetskogen skole er en kommunal barneskole på Ulset i Åsane bydel i Bergen kommune. Skolen åpnet i 1971 og er dimensjonert for 250 elever.


== Referanser ==
Morten Warmind

Morten Warmind (født 25. februar 1957) er en dansk religionssosiolog, ph.d., som er lektor og studieleder ved Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier ved Københavns Universitet, og hvor hans primære forskningsområde er keltisk og nordisk religion (norrøn religion). Han forsker også innenfor hellenisme og religion i det moderne Danmark.


== Utgivelser i utvalg ==
(2005): Baha'i and globalisation, red. av Margit Warburg, Annika Hvithamar & Morten Warmind, Renner studies on new religions / v. 7
(2001): Keltiske guder og helte, Politikens Forlag (med bidrag av Flemming Kaul)
(1999): Gennem regnbuefarvede briller, studiet af nye religiøse bevægelser, Armin W. Geerts og Ole Riis, med bidrag av Mikael Rothstein, Helge Kjær Nielsen, Morten Warmind, Gyldendal : i samarbejde med Renner
(1996): Politikens bog om myter, innledning; oversettelse og bearbeidelse av The dictionary of World Myth
(1995): From severed heads to valkyries, studies in the relationship between Celtic and Germanic religions and literatures, Ph.D. Afhandling, Københavns Universitet, Institut for Folkloristik
(1989): Old var årle, Nordens gamle religioner; Aase Koefoed & Morten Warmind, Gjellerup & Gad


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Morten Warmind» (dansk). Københavns Universitet / Institut for Tværkulturelle og Regionale Studier. Besøkt 12. april 2019.
Godvik skole

Godvik skole er en offentlig spesialskole i Bergen kommune i Hordaland.
Skolen tar imot elever fra 8. til 10. trinn.
Alrekstad skole

Alrekstad skole er en  alternativ skole Bergen kommune i Hordaland. Skolen ligger rett ved Alrek Studenthjem og Det odontologiske institutt i Bergen. Skolen har 24 fulltidsplasser for elever på ungdomstrinnet med hovedvekt på 10. trinns elever. Elevene kommer fra grunnskoler i Bergen kommune. Skolens personale består av spesialpedagoger og miljøpersonale med stor helse- og sosialfaglig kompetanse.  
Skolen holder til på gamle Årstad hovedgård, og ble kjøpt av kommunen i 1896. Den het Årstad skole frem til 1995.
Tveiterås skole

Tveiterås skole er en offentlig spesialskole i Bergen kommune i Hordaland.
Skolen tar imot elever fra 1. til 10. trinn og er spesialtilpasset elever med autisme.


== Historie ==
Skolen åpnet høsten 1964 som Fana spesialskole, i en ombygget tyskerbrakke på Øvsttun. Plasseringen var en midlertidig løsning. Først i 1970 fikk skole en ny tomt på Tveiterås og i 1973 stod den nye skolen ferdig.
Arkitektene for skolen er Helge Borgen, Bertram D. Brochmann og Svein Hatløy fra arkitektgruppen CUBUS. Med ny tomt og nytt bygg fikk skolen også et nytt navn; Tveiterås skole. Staten stod for byggingen og driften av skole fram til 1977, da tok Bergen kommune over ansvaret.
Tveiterås skole er en spesialskole for barn og unge med psykisk utviklingshemning og/eller med store lærevansker. Flere av elevene er rullestolbrukere med store bevegelseshemninger.
Arkivet etter Tveiterås skole er delvis oppbevart ved Bergen Byarkiv og delvis på Statsarkivet i Bergen. Statsarkivet oppbevarer stort sett det eldste materialet fram til 1977, men også noe fra nyere tid. Byarkivet oppbevarer hovedsakelig  det nyere materialet, men også noe fra før 1977. Skolen ble vedtatt flyttet i 2016, jfr. Skolebruksplan 2016-2030.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Tveiterås skole - oppslagsverket oVe, artikkel av  Ine Merete Baadsvik, Bergen Byarkiv.
Bergen byleksikon på nett, om Tveiterås skole
Regensburgkongressen

Regensburgkongressen var et møte mellom murmestre som fant sted i Regensburg i Bayern i 1459. Murmestrene arbeidet med oppføring av katedraler og arbeidet i det som i ettertiden kalles gotisk arkitektur. Under møtet i Regensburg, samt ved etterfølgende møter, ble mestrene i Det tysk-romerske rike enige om retningslinjer for utøvelse av faget, blant annet at kunnskapen om hvordan byggemetodene skulle holdes hemmelig. 
De nitten mestrene som deltok ved Regensburgkongressen var ansvarlig for bygningen av katedralene i Regensburg, Wien Lorenz Spenning, Basel, Bern, Passau, Salzburg, Konstanz, Weissenau, Landshut, Ingolstadt, Weißenberg, Esslingen, Amberg, Hassfurt, Ochsenfurt og Köln. Jost Dotzinger, som var mestern for katedralen i Strasbourg, ble utpekt til leder for mestrene og fikk ansvaret for overoppsyn med de andre.


== Referanser ==
Jugoslavia under Sommer-OL 1972

Jugoslavia under Sommer-OL 1972. 128 sportsutøvere fra Jugoslavia deltok i femten sporter i Sommer-OL 1972 i München. Jugoslavia kom på 20.-plass på medaljestatistikken med to gull-, en sølv- og to bronsemedaljer. 


== Medaljer ==


== Medaljevinnerne ==


== Eksterne lenker ==
Resultater og profilside Arkivert 17. april 2020 hos Wayback Machine. på sports-reference.com
Kluzz

Kluzz er et norsk magasinprogram for ungdom som gikk på NRK-TV fra 1985 til 1988. Programmet tok opp aktuelle ungdoms-relaterte emner og sendte også en del popmusikk.  Programmet var en del av Ungdomsredaksjonen, gikk en gang i måneden.og ble sendt vekselvis med Diskuteket og en del andre enkeltprogrammer for ungdom. Målgruppen var ungdom mellom 14 og 24 år.Programmet gikk på onsdager og ble den første tiden ledet av Connie Barr, Hanne Kirsebom Pettersen og Terje Myklebost. Myklebost var også programansvarlig, sammen med Eivind Aaeng. Bjørn Haavind var prosjektleder.


== Innhold ==
Kluzz var først og fremst et studiobasert program, men sendte også en del innkjøpte og egenproduserte innslag av forskjellig art, blant annet musikkvideoer. De hadde også faste spalter. En av disse het «Satt på spissen», som var innslag hvor ungdom kunne si sin hjertens mening. En annen spalte var «Du spør», der ungdom kunne får svar fra fagfolk på forskjellige emner. En tredje var kalt «I stolen». Her skulle en aktuell gjest utspørres av ungdom over et aktuelt tema. Redaksjonen sendte også ut reportere for å besøke ulike ungdomskulturer rundt om i landet. Hver episode hadde forøvrig ett gjennomgangstema som satte sitt preg på den enkelte sendingen. Det ble også sendt noen ekstrautgaver med bare musikk. I 1986 kjørte redaksjonen en «Stump røyken»-kampanje som var fordelt på åtte korte spesialprogrammer. Kampanjen var i hovedsak rettet mot programlederne selv. I starten var Kluzz et program med forholdsvis mye alvor og debatt. Dette ble det noe nedtonet etter at NRK høsten 1985 lanserte ungdomsprogrammet Diskuteket.Programredaksjonen bestod av en gruppe på ni personer. I tillegg hadde de en rådgivergruppe på 15 ungdommer fra forskjellige miljøer. Robert Stoltenberg var også tilknyttet redaksjonen. Første program ble åpnet av daværende kulturminister Lars Roar Langslet.Det ble i alt sendt 33 ordinære programmer av Kluzz samt en del spesialprogrammer.
Programmet hadde rundt en million seere.
EtterfølgerKluzz etterfulgte ungdomsmagasinet Flimra og ble i 1989 etterfulgt av VVP.


== Programledere ==
Connie Barr (1985 – 87)
Hanne Kirsebom Pettersen (1985 - 86)
Terje Myklebost (1985 – 86)
Hans-Olav Thyvold (1986 – 87)
Sunniva Nervik (1986 - 88)
Leif Holst Jensen (1987 - 88)Andre faste aktørerJohanne Sundby ... studiolege
Per Schioldborg ... psykolog


== Gjester ==
Kjente personer som var gjester i programmet.

Kjell Pettersen (1985 og 1986)
Dag Erik Pedersen (1985)
Roger Ruud (1985)
Odvar Nordli (1985)
Linn Ullmann (1985)
Amanda Redington (1985)
Jens Stoltenberg (1986) (som formann i AUF)
Iggy Pop (1986)
Frederic Hauge (1987 og 1988)


== Musikkinnslag ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Alle programmene på NRK Nett-TV
Sommerkluzz 1985