jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ondřej Pavelec

Ondřej Pavelec (født 31. august 1987 i Kladno, Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk profesjonell ishockeymålvakt som spiller for den canadiske klubben Winnipeg Jets i National Hockey League (NHL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ondřej Pavelec – Olympedia 
(en) Ondřej Pavelec – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cz) Ondřej Pavelec – Tsjekkias olympiske komité 
(en) Ondřej Pavelec – National Hockey League (NHL) 
(en) Ondřej Pavelec – Eurohockey.com 
(en) Ondřej Pavelec – Hockeydb.com 
(en) Ondřej Pavelec – Hockey-Reference.com 
(en) Ondřej Pavelec – Legends of Hockey 
(en) Ondřej Pavelec – Eliteprospects.com
Jiří Tlustý

Jiří Tlustý (født 16. mars 1988 i Slaný, Tsjekkoslovakia) er en tsjekkisk profesjonell ishockeyspiller som spiller for den amerikanske klubben Carolina Hurricanes i National Hockey League (NHL).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jiří Tlustý – National Hockey League (NHL) 
(en) Jiří Tlustý – Eurohockey.com 
(en) Jiří Tlustý – Hockeydb.com 
(en) Jiří Tlustý – Hockey-Reference.com 
(en) Jiří Tlustý – Legends of Hockey 
(en) Jiří Tlustý – Eliteprospects.com
Ilja Kovaltsjuk

Ilja Valerjevitsj Kovaltsjuk (russisk: Илья́ Вале́рьевич Ковальчу́к; engelsk transkripsjon: Ilya Kovalchuk) (født 15. april 1983 i Kalinin, russiske SFSR, Sovjetunionen) er en russisk profesjonell ishockeyspiller som for tiden spiller for den russiske klubben SKA St. Petersburg i Kontinental Hockey League (KHL). Han har tidligere spilt for Atlanta Thrashers og New Jersey Devils i National Hockey League (NHL) og Ak Bars Kazan og Atlant Mytisjtsji i Russlands superliga i ishockey (RSL), som var forgjengeren til KHL).
Han representerte Olympiske utøvere fra Russland under Vinter-OL 2018 i Pyeongchang, hvor han tok gull.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Ilya Kovalchuk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Ilja Kovaltsjuk – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Olympics.com 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Olympic.org 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Olympic.org 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Olympedia 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ilja Kovaltsjuk – National Hockey League (NHL) 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Kontinental Hockey League (KHL) 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Eurohockey.com 
(en) Ilja Kovaltsjuk – Hockeydb.com 
Ilja Kovaltsjuks KHL-profil
Svarthakehonningeter

Svarthakehonningeter (Melithreptus gularis) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet to underarter av svarthakehonningeter:

Melithreptus gularis gularis (Gould, 1837)
Melithreptus gularis laetior (Gould, 1875)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) svarthakehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svarthakehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) svarthakehonningeter hos ITIS 
(en) svarthakehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus gularis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus gularis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus gularis. Besøkt 08. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus gularis. Besøkt 08. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus gularis. Besøkt 08. mai 2013.
Tasmanhonningeter

Tasmanhonningeter (Melithreptus validirostris) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den den er endemisk til Tasmania.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) tasmanhonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) tasmanhonningeter hos Artsdatabanken 
(en) tasmanhonningeter hos ITIS 
(en) tasmanhonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus validirostris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus validirostris – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus validirostris. Besøkt 08. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus validirostris. Besøkt 08. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus validirostris. Besøkt 08. mai 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 08. mai 2013.
Brunhodehonningeter

Brunhodehonningeter (Melithreptus brevirostris) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet fem underarter av brunhodehonningeter:

Melithreptus brevirostris brevirostris (Vigors & Horsfield, 1827)
Melithreptus brevirostris leucogenys (Milligan, 1903)
Melithreptus brevirostris magnirostris (North, 1905)
Melithreptus brevirostris pallidiceps (Mathews, 1912)
Melithreptus brevirostris wombeyi (Schodde & I. J. Mason, 1999)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) brunhodehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) brunhodehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) brunhodehonningeter hos ITIS 
(en) brunhodehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus brevirostris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus brevirostris – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus brevirostris. Besøkt 08. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus brevirostris. Besøkt 08. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus brevirostris. Besøkt 08. mai 2013.
Torbjørn Ognedal

Torbjørn Ognedal (født 19. juli 1955 i Bjerkreim) er en norsk lokalpolitiker for Senterpartiet. Han var ordfører i Bjerkreim kommune fra 2015 til 2019. Han var varaordfører fra 2011 til 2015 og hadde plass i kommunestyret fra 1995.
Ognedal er bonde.


== Referanser ==
Sveinung Lode

Sveinung Lode (født 25. mars 1950) er en norsk lokalpolitiker for Senterpartiet. Han er varaordfører i Hå kommune fra 2011. 
Lode er gårdbruker.
Alf Henning Heggheim

Alf Henning Heggheim (født 14. desember 1972) er en norsk lokalpolitiker for Senterpartiet. Han er varaordfører i Strand kommune fra 2011. Han har vært med i kommunestyret sia 2003.


== Referanser ==
Statsshinto

Statsshinto var Japans statsreligion i Meiji-perioden frem til august 1945, slutten av andre verdenskrig. Begrepet «statsshinto» ble mest brukt etter 1945. Avviklingen av statsshinto var en av amerikanernes krav etter Japans kapitulasjon. Artikkel 28 i grunnloven stod for religionsfrihet, men stadfestet også at shinto hadde en privilegert posisjon i det japanske samfunnet. Denne paragrafen ble fjernet etter andre verdenskrig etter krav fra amerikanerne. 


== Historie ==
I den senere delen av Tokugawa-perioden var det flere lærde som samlet seg om læren kokugaku (国学), studie av nasjonen. De ville dra fokuset bort fra Kina og dens originale filosofier som konfusianismen og buddhismen. Disse lærde fremmet nasjonale verdier og shintotilbedelse. De hadde stor påvirkning på Meijirestaurasjonen for shinto sin fremtidige rolle for staten og samfunnet. 
Den nye Meiji-regjeringen i 1868 så til vesten for å få økonomien, det militære og teknologien til å vokse raskt for å ta igjen de vestlige landene og bli de første ikke-vestlige imperialistene. De så også til shinto for å fremheve nasjonalidentiteten og støtte den militaristiske politikken. Det ble bl.a. opprettet et byrå kalt «Office of Shinto worship» for å utvikle og promotere regjeringssentrerte tilbedelsesritualer. Shintoprester ble da medarbeidere i staten.


== Referanser ==


== Litteratur ==
McCargo, Duncan (2004). Contemporary Japan. Storbritannia: Palgrave MacMillan. ISBN 978-0-333-96192-6. 
Agency for Cultural Affairs (1972). Japanese Religion, A survey. Kodansha International. ISBN 0-87011-467-0.
Wieczorek

Wieczorek er et polsk etternavn som kan referere til følgende personer:

Antoni Wieczorek (1924–1992), polsk skihopper
Heidemarie Wieczorek-Zeul (1942–), tysk politiker (SPD)
Henryk Wieczorek (1949–), polsk fotballspiller
Teresa (Barbara) Ciepły, født Wieczorek (1937–2006), polsk friidrettsutøver
Berliner Kindl Schultheiss-bryggeriet

Berliner Kindl Schultheiss-bryggeriet (tysk:Berliner-Kindl-Schultheiss-Brauerei GmbH) er et bryggeri i Tysklands hovedstad Berlin. Bryggeriet ble stiftet i 1842 av August Heinrich Prell som produserte egen malt. Det ble i 1853 kjøpt av Jobst Schultheiss som ga det sitt eget navn. Bryggeriet ble i 1891 sammenslått med blant andre Tivoli Brauerei i Kreuzberg og startet da virksomhet i Schönhauser Allee som idag (2013) er tilholdssted for kultursenteret Kulturbrauerei. Berliner-Kindl-Schultheiss holder i dag til i Indira-Gandhi-Strasse, i det opprinnelige produkssjonsstedet for Brauerei Gabriel & Richter, senere kalt Kindl-Brauerei.
Bryggeriet produserer blant annet øl-merkene Berliner Pilsner, Berliner Kindl, Schultheiss og Berliner Bürgerbräu.


== Bildegalleri ==

		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Erich Borkenhagen: 125 Jahre Schultheiss-Brauerei, Berlin 1967
Hasso Spode: Der Kreuzberg und das Bier. Geschichte und Vorgeschichte der Schultheiss-Brauerei, i Jahrbuch der Gesellschaft für die Geschichte des Brauwesens (GGB) 1993, s. 118-135


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Berliner-Kindl-Schultheiss-Brauerei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Lokalene i Indira-Gandhi-Strasse på Berlins liste over kulturminnesmerker
Kriminalitet i Japan

Kriminalitet i Japan er lavere enn i mange industriland.


== Statistikk ==
I 2002 var kriminalitet i Japan på sitt aller høyeste med 2,85 millioner rapporterte saker. 80 prosent var av disse var mindre alvorlige lovbrudd som tyveri.
Det var 22 294 meget alvorlige lovbrudd som mord, ran, brannstifting, kidnapping og voldtekt.
I 2003 begynte tallene å synke for første gang på mange år med 2,2 prosent.
I 2005 var det 2,56 millioner rapporterte saker i Japan som sto i kontrast til f.eks. Storbritannia som hadde 5,6 millioner rapporterte saker det året. Bare 3,5 prosent av Japans lovbrudd var voldelige i motsetning til Storbritannias 21 prosent.
I 2006 var tallet nede i 2,05 millioner, hele 28 prosent fra 2002.
Over denne fireårsperioden gikk ratene for bevæpnet ran ned 16 prosent og tyveri av kjøretøy gikk ned 40 prosent. 
I 2007 gikk anmeldelsene for kriminalitet under 2 millioner for første gang på 10 år. I tillegg er mordraten i Japan en av de laveste i verden med 0,83 per 100 000 mennesker hvert år.


== Håndvåpen ==
I Japan er det ulovlig for sivile å eie en pistol. Jaktvåpen og seremonielle sverd må registreres hos politiet og salg av våpen er regulert. Det er sjelden at kriminelle handlinger skjer med pistoler, men kniver er fremdeles et stort problem ettersom de ikke er vanskelige å få tak i.


== Yakuza ==
Yakuza(ヤクザ) er navnet som brukes på den japanske mafia og deres medlemmer, som driver med organisert kriminalitet både i og utenfor Japan.


== Kōban ==
En kōban(交番) er en liten politistasjon ofte funnet i nabolag rundt i Japan med plass til en til ti politimenn. Opprettet i den hensikt for politiet å holde øye med nabolag nærmere, avverge og demoralisere kriminalitet og være der for mennesker på en nærmere måte enn fra en politistasjon. Deres tjenester varierer fra å hjelpe personer finne veien når de har gått seg bort til å respondere på nødanrop og motta rapporter om lovbrudd. I tillegg har de fleste nabolag i Japan en egen gruppe med frivillige som patruljerer gatene i likhet med Norge som har Natteravnene.


== Kriminalitet blant eldre ==
I Japan har kriminalitet blant Japans gamle (klassifisert som borgere fylte 65) økt de siste årene. Der økningen av unge kriminelle i Japan var på 2% i 2000 til 2004 var økningen på eldre kriminelle på 125%. 
I 1998 var 13 739 av kriminelle handlinger begått av borgere fylte 65 og over. I 2008 hadde dette tallet økt til 48 637 
I 2006 var 12 % av de insatte menn og kvinner over 65. Dette står i sterk kontrast til de 2,8% av eldre kriminelle i Storbritannia og USAs 1,8%. Av disse 12% var det rundt 1000 innsatte som hadde store vanskeligheter med å gå, spise selv og gjøre fengselsarbeid.


== Eksterne lenker ==
White Paper on Crime
100–metersbeltet

100–metersbeltet  («strandsonen») i plan- og bygningsloven er omtalt i § 1–8.
«I 100–metersbeltet langs sjøen og langs vassdrag skal det tas særlig hensyn til natur- og kulturmiljø, friluftsliv, landskap og andre allmenne interesser.»


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Kommunalt planregister

Kommunalt planregister i plan- og bygningsloven er omtalt i § 2–2 og utdypet i kartforskriften.«Kommunene skal ha et planregister som gir opplysninger om gjeldende arealplaner og andre bestemmelser som fastlegger hvordan arealene skal utnyttes.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Planprogram

Planprogram i plan- og bygningsloven er omtalt i § 4-1.
«For alle regionale planer og kommuneplaner, og for reguleringsplaner som kan ha vesentlige virkninger for miljø og samfunn, skal det som ledd i varsling av planoppstart utarbeides et planprogram som grunnlag for planarbeidet.
Planprogrammet skal gjøre rede for formålet med planarbeidet, planprosessen med frister og deltakere, opplegget for medvirkning, spesielt i forhold til grupper som antas å bli særlig berørt, hvilke alternativer som vil bli vurdert og behovet for utredninger. Forslag til planprogram sendes på høring og legges ut til offentlig ettersyn samtidig med varsling av planoppstart. Planprogrammet fastsettes ordinært av planmyndigheten.»
§ 11–13 omhandler utarbeiding av planprogram for arealdelen.
«For kommuneplan skal det utarbeides planprogram etter reglene i § 4–1. Forslag til planprogram skal sendes på høring og legges ut til offentlig ettersyn senest samtidig med varsel om oppstart og kunngjøring av planarbeidet og gjøres tilgjengelig gjennom elektroniske medier. Fristen for å gi uttalelse skal være minst seks uker.»
§ 12–9 omhandler behandling av planprogram for reguleringsplaner med vesentlige virkninger.
«For planer som kan få vesentlige virkninger for miljø og samfunn, skal det utarbeides planprogram etter reglene i § 4–1. Planprogram kan unnlates for nærmere bestemte reguleringsplaner når disse er i samsvar med kommuneplanens arealdel eller områderegulering og hvor virkningene er tilfredsstillende beskrevet i overordnet plan.»


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Planbeskrivelse

Planbeskrivelse i plan- og bygningsloven er omtalt i § 4-2.
«Alle forslag til planer etter loven skal ved offentlig ettersyn ha en planbeskrivelse som beskriver planens formål, hovedinnhold og virkninger, samt planens forhold til rammer og retningslinjer som gjelder for området.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Karl Lyche

Karl Jacob Castrén Lyche (født 17. oktober 1903 i Helsingfors, død 10. januar 1971 i Oslo) var en norsk kringkastingsmann som leste på nynorsk.
Han var sønn av professor Zachris Castrén (1868–1938) og Sigrid Lyche (1873–1905). Etter oppveksten hos adoptivforeldrene Harald Heyerdahl Lyche (1866–1933) og Asta Mørch (1872–1964) i Valdres, tok han examen artium i 1920 og filologisk embetseksamen i 1932. Da det nystartede Norsk rikskringkasting skulle ha nynorsk hallomann, søkte han og fikk jobben i 1932. Året etter giftet han seg med lærer og byråsjef Ingeborg Bertha Aas (1910–1990), som senere ble den første direktør i Norsk kulturråd. Etter mye brudulje (målstriden) gikk han i 1937 over til Dagsnytt, og i 1946 ble han programredaktør for nyhetsavdelingen; han etterfulgte Toralv Øksnevad (1891–1975), som under krigen hadde vært «Stemmen fra London», mens Lyche vikarierte. 
I 1960 giftet han seg med Wenche Lise Dedichen (født 1932), som var grafiker utdannet i Wien. De fikk to barn, dattern Tone Lyche, som ble massasjeterapeut/kinesiolog og sønnen Harald Lyche, som ble kunstner.


== Referanser ==
Risiko- og sårbarhetsanalyse

En risiko- og sårbarhetsanalyse (ROS-analyse) er en vurdering av hvilke uønskede hendelser som kan skje, sannsynligheten for at hendelsene vil inntreffe og hvilke negative konsekvenser de kan få. Fordi sannsynligheten for at uønskede hendelser kan inntreffe varierer, og fordi sårbarheten til mennesker eller objekter som er truet av farer er forskjellig, må ROS-analyser være tilpasset hver enkelt kontekst.
I sivilbeskyttelsesloven stilles det krav om at kommunene skal gjennomføre ROS-analyser og utarbeide beredskapsplaner som råder bot på de identifiserte truslene.Plan- og bygningsloven stiller krav om at kommunene, når det planlegges et tiltak, skal påse at «risiko- og sårbarhetsanalyse gjennomføres for planområdet, eller selv foreta slik analyse. Analysen skal vise alle risiko- og sårbarhetsforhold som har betydning for om arealet er egnet til utbyggingsformål, og eventuelle endringer i slike forhold som følge av planlagt utbygging.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling (plan- og bygningsloven) hos Lovdata
Lov av 25. juni 2010 nr. 45 om kommunal beredskapsplikt, sivile beskyttelsestiltak og Sivilforsvaret (sivilbeskyttelsesloven) hos Lovdata
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet
Regionalt planforum

Regionalt planforum eller (planforum) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 5–3.«I hver region bør det være et regionalt planforum. I planforumet skal statlige, regionale og kommunale interesser klarlegges og søkes samordnet i forbindelse med arbeidet med regionale og kommunale planer.
Regional planmyndighet oppretter regionalt planforum. Statlige og regionale organer og kommuner som er berørt av den aktuelle sak, skal delta. Andre representanter for berørte interesser kan inviteres til å delta i planforumets møter.
Regional planmyndighet har ansvar for planforumets ledelse og sekretariat.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Innsigelse (plan- og bygningsloven)

Innsigelse eller (motsegn) på nynorsk i plan- og bygningsloven er omtalt i § 5–4.
«Berørt statlig og regionalt organ kan fremme innsigelse til forslag til kommuneplanens arealdel og reguleringsplan i spørsmål som er av nasjonal eller vesentlig regional betydning, eller som av andre grunner er av vesentlig betydning for vedkommende organs saksområde.»
«Dersom planforslaget er i strid med bestemmelser i loven, forskrift, statlig planretningslinje, statlig eller regional planbestemmelse, eller overordnet plan, kan det fremmes innsigelse.
Innsigelse skal fremmes så tidlig som mulig og senest innen den frist som er fastsatt for høringen av planforslaget. Innsigelse skal begrunnes.»
§ 11–16 omhandler innsigelse til arealdelen, og § 12-13 innsigelse til reguleringsplaner.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging

Nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–1.«For å fremme en bærekraftig utvikling skal Kongen hvert fjerde år utarbeide et dokument med nasjonale forventninger til regional og kommunal planlegging. Dette skal følges opp i planleggingen etter denne lov og legges til grunn for statens deltaking.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Statlige planretningslinjer

Statlige planretningslinjer (SPR) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–2.«Kongen kan gi statlige planretningslinjer for landet som helhet eller for et geografisk avgrenset område.» 
Statlige planretningslinjer etter § 6-2 som tilsvarer Rikspolitiske retningslinjer etter PBL 85 er bl.a. tenkt brukt for å konkretisere nasjonale forventningene til planleggingen. Dette kan f.eks. gjelde tema som beskyttelse av villreinområder, og styrket areal- og transportplanlegging med sikte på begrensing av transportbehov og klimautslipp og geografisk differensiert strandsoneforvaltning m.m.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Oslo Karateklubb

Oslo Karateklubb ble grunnlagt i 1969 av Rune Hagen, og regnes å være Norges eldste karateklubb. 
Klubben holder til i egne lokaler på Tøyen i Oslo og har et treningstilbud til både mosjonister og konkurranseutøvere, for barn og voksne. Klubben er medlem av Norges idrettsforbund, og trener stilarten/kampsporten Nanbudo. 
Gjennom samarbeidsprosjekt med idrettskretsen og kommunen har klubben kunnet tilby gratis nybegynnertrening til barn opptil 18 år i mange år. Oslo Karateklubb drives på idealistisk basis. Instruktører, styremedlemmer og alle andre som gjør en innsats for klubben gjør dette gratis.


== Eksterne lenker ==
Oslo Karateklubb
Medvirkning

Medvirkning kan vise til:


== Rettsvitenskap ==
Medvirkning (plan- og bygningsloven)
Medvirkning (strafferett)
Det offentlige kartgrunnlag

Offentlig kartgrunnlag (det offentlige kartgrunnlaget (DOK)) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 2–1 og i kartforskriften.

Kommunen skal sørge for at det foreligger et oppdatert offentlig kartgrunnlag for de formål som omhandles i loven. Staten skal stille til rådighet nasjonale kartdata for alle kommuner.


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Kartforskriften, Lovdata
Ølsted (Halsnæs kommune)

Ølsted er en liten by i Nordsjælland (i nåværende Region Hovedstaden, tidligere Frederiksborg amt) i Danmark. Byen ligger i Halsnæs kommune 51 kilometer nordvest for København, og har 1 924 innbyggere (2013).I byen ligger bl.a. Ølsted kirke fra ca. 1100. Det er også en rytterskole bygget 1721–27, som nå brukes som kirkekontor. Det er jernbaneforbindelse til Hundested, Frederiksværk og Hillerød. Byen har en sentral beliggenhet og mange fasiliteter; ved kysten er bebyggelsen preget av sommerhus som brukes mest som feriested av København-folk.
Bynavnet kommer faktisk av drikken øl og sted.


== Referanser ==
Kårsbakktunnelen

Kårsbakktunnelen er en veitunnel på fylkesvei 470 i Farsund i Agder. Tunnelen er 300 meter lang og går mellom Sunde og Lundevågen i Farsund. Tunnelen ble åpnet i juli 2010.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
Kårsbakktunnelen (sør) på Google StreetView
Kårsbakktunnelen (nord) på Google StreetView
Liste over Danmarks utenriksministre

Liste over Danmarks utenriksministre er en liste over utenriksministre i Danmark fra  ministeriet Moltke I overtok regjeringsmakten i mars 1848 etter at landet var blitt et konstitusjonelt monarki.
Udenrigsministeriet avløste Departementet for de Udenlandske Anliggender som var blitt opprettet 24. desember 1770.


== Noter ==


== Referanser ==