Willum Mechlenburg

Willum Mechlenburg, også Wilhelm Mechlenborg (født 20. mars 1615 i Haderslev i Danmark, død 3. november 1677 i Drammen) var godseier, trelasthandler og skipsreder, kammerråd og overhoffrettsassessor, og fungerte som lensherre for Eiker len 1652 - 1663. 
Mechlenburg var fra 1642 til 1668 dansk konsul og resident i Dünkirchen (Dunkerque). I 1649 kom han til Norge for å bli leder for det militære regnskapsvesen (zahlkommissarius) fra 1649 til 1653. Han hadde også flere andre offentlige stillinger, bl.a. landkommissær og assistensråd i overhoffretten. 
Mechlenburg forpaktet Sem på Eiker med sine 786 undergårder fra 1652 til 1663. Han var ikke lensherre for Eiker len men hadde som forpakter av Sem mange av oppgavene som lensherrene hadde hatt, derfor regnes han gjerne som den siste lensherren i Eker len. Med gården Sem fulgte også Semsagene, noe som gjorde Mechlenburg interessert i trelasthandel. Han bosatte seg på Bragernes i 1657 hvor han hadde fått oppført den såkalte «Mechlenburg-gården». Hovedbygningen var oppført i mur og hadde 14 værelser i 1. etasje, og var på 3 etasjer pluss loftetasje. Den var en av Drammens største og mest påkostede gårder, og han var antakelig Drammens mest velstående borger.Han forpaktet fra 1669 til 1671 også Fossesholm på Eiker med dens undergårder og sager. Han hadde flere offentlige verv og engasjerte seg i Drammens-politikken. Sammen med tollforvalter Daniel Knoff (1614-1687) anla han Drammens første skipskran under Kobbervik og anla en reperbane som var i drift i 200 år. Knoff som var en venn av Mechlenburg fikk bygget og finansierte Strømsø kirke, det var kanskje årsaken til at Willum Mechlenburg da han døde 3. november 1677 ble begravet ved denne kirken og ikke ved Bragernes. Også konen Isabella var blitt begravet ved Strømsø kirke etter sin død 16. november 1676. Hun var den første i Drammen som ble begravet om natten, en skikk som inneholdt en stor praktutfoldelse og var forbeholdt de fornemste borgere. Skikken stammet fra Frankrike, og kom til Norge via Danmark på 1670-tallet.


== Slekt ==
Han var en sønn av Carsten Mechlenburg (født etter 1564 i Flensburg-1618 Haderslev) og (~ 1601 i Haderslev) Margaretha Schnell (1574-1647 Cha.), dtr. av Johann Schnell og Anna Reimers og altså en søster av Magdalene Schnell, som før 1639 ble gift med Henning Stockfleth. Margarethe Schnell hadde 1. gang vært gift fra 1591 med tolleren Niels NN (1566-1596), hvis stilling ble brukt som et slektsnavn visstnok allerede av ham og i hvert fall av sønnen Niels Nielsen Toller (etter 1591 Haderslev-1642 Christiania), borgermester i Christiania, som byen het fra 1624, og som i 1591 ble gift med Karen Davidsdatter Lucht (1596-1649), tollerdatter av Helsingør. Disses sønn Niels Toller den yngre (1624-76) (se Toller (slekt)), assessor i overhoffretten og viselagmann i Tønsberg, ble gift med Kirsten Andersdatter Tonsberg (+ 1701), hvis bror Mathias de Tonsberg ble gift med Anne Cathrine Mechlenburg, datter av nettopp Wilhelm eller Willum M. (1649-1745), som i 1644 hadde blitt gift i Dunkerque med Isabella de Brier (1619 Antwerpen-1677), enke etter Don Julian de Placa. 
Døtrene Anna Cathrine og Isabella var gift med henholdsvis Mathias de Tonsberg (som nevnt) og Christian Stockfleth.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Weidling, Tor (2000). Eneveldets menn i Norge: Sivile sentralorganer og embetsmenn 1660-1814. Oslo: Riksarkivet / Messel Forlag. ISBN 8254800650.  [Fulltekst hos Nasjonalbiblioteket]