jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ratemiidae

Ratemiidae er en gruppe av hudparasitter som lever i pelsen på pattedyr. Den tilhører gruppen av lus (kalt Anoplura) som har sugende munndeler og får næring ved å drikke blod fra verten. Disse lusene er regnet for være ganske sjeldne.


== Utseende ==
Temmelig store lus uten øyne. Antennene har fem ledd. Beina har "tomler" på leggene som griper an mot klørne.


== Liv og utvikling ==
Familien lever på hester og beslektede grupper.


== Utbredelse ==


== Systematisk inndeling ==

Insekter (Ectognatha)
Vingede insekter (Pterygota)
Lus (Psocodea)
Pels- og fjærlus (Phthiraptera)
underorden Sugende lus, Anoplura
familie Ratemiidae Kim & Ludwig, 1978
slekten Ratemia Fahrenholz, 1916
Ratemia asiatica Chin, 1981 – Asia
Ratemia bassoni Fiedler & Stampa, 1958 – sørlige Afrika
Ratemia squamulata (Neumann, 1911) – østlige Afrika


== Kilder ==
Tree of life – Ratemiidae, med liste over slektene


== Eksterne lenker ==
(en) Ratemiidae i Encyclopedia of Life 
(en) Ratemiidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ratemiidae hos ITIS 
Ratemiidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Tree of life – Lus (engelskspråklig)
Leo Oterhals

Leonard «Leo» Oterhals (født 16. juli 1941 på øya Gossen i Aukra) er en norsk forfatter og kunstner.
Oterhals' forfatterskap dreier seg i hovedsak om norsk kysthistorie, lokalhistorie, fangst og sjøfart. Hans første bok Salt Hav ble utgitt i 1986 på forlaget P.R. Consult. I tillegg til historisk billedmateriale, bruker Oterhals også egne illustrasjoner i bøkene sine. 
Han har vært medforfatter i andre bøker, og holdt flere kunstutstillinger. Oterhals er bosatt i Molde.


== Bibliografi ==
Salt Hav (1986)
Havfolket : hverdagshelter i kystmiljø (1987)
Havlandet : en hyllest til Nordvestlandet (1988)
Loggbok (1989)
Inn fra havet (1989)
Folket ved fjorden : om mennesker og miljø i Molde og Romsdal (1990)
Havbårer mot bratte fjell : midt i Møre og Romsdal (1991)
I forfedrenes farvann : til havs og langs kysten (1993)
Utror : om havets helter og kystens pionerer (1995)
Havsølv : om storvarp, svart hav og tragiske forlis (1996)
Polhav : om personligheter i skruisen (1997)
Båter, baser og barske menn (1997)
Folk og fartøy : Aukra industrier 50 år (1998)
Stormhav : uvær over utvær (1998)
Brødre, båter og butikk : Anne og Peder Aarseths efterfølgere gjennom 100 år (1999)
Havet og havnene : om utvær og værfolk (1999)
Fangst og fiske (1999)
Hvite horisonter (2000)
Fisk og furu : om Molde og Romsdal før 1880 (2002)
Nød og roser (2003)
Himmel over hav (2003)
Havets døtre : sterke kvinner i kystmiljøet (2004)
Havblikk : om kvalfangst, kvalfangere og kystmiljø (2005)
Havdrønn : om berømte båter og stolte båteiere (2006)
På leia : om fraktmenn og fraktfart (2007)
Bragd og berging : om forlis, berging og redningsdåder (2009)


== Kilder ==
(no) Askbibsys: Leo Oterhals Besøkt 2. mars 2010
Volodymyr Lytvyn

Volodymyr Mykhajlovytsj Lytvyn (ukrainsk: Володимир Михайлович Литвин) (født 9. april 1956) er en ukrainsk politiker for Folkepartiet, det tidligere Agrarpartiet. Han har vært president i  Ukrainas nasjonalforsamling, Verkhovna Rada.Fra 1994 til 1999 var Lytvyn knyttet til president Leonid Kutsjmas stab. Han ble innvalgt i nasjonalforsamlingen i 2002, da som representant for partiet For et samlet Ukraina. Ved presidentvalget i Ukraina i 2010 stilte han til valg for sentrumsalliansen Lytvynblokken, men ble slått ut i første valgomgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Volodymyr Lytvyn hos Europarådets parlamentarikerforsamling
Paul Andersson (poet)

Paul Andersson (1930–1976) var en svensk poet og en sentral skikkelse i Metamorfosgruppen på 1950-tallet i Stockholm. 
Et av Anderssons fremste verk er det drøyt 450 linjers lange diktet Elegi över en förlorad sommar.


== Bibliografi ==
Ode till okänd konstellation (1952)
Elegi över en förlorad sommar (1953)
Berättarna (1955)
Judiska motiv (1956)Dette utgjør hele Paul Anderssons produksjon med unntak av et antall enkelt dikt i ulike aviser og tidsskrift som ble samlet av et par unge entusiaster. Et forord ble skrevet av Karl Vennberg og samlingen ble kalt Under träden och andra dikter (1986)
De samlede dikt ble gitt ut av Paul Anderssons andre hustru Tua og datteren hans Jaël som Ett andetag djupt är livet : samlade dikter (1991)


== Kilder ==
Johan Lundberg: "Människan bakom myten Paul Andersson". Anmeldelse av Blodrikets bortersta gränser i Svenska Dagbladet 19. august 2004
Mario Grut: Minnen av Paul Andersson i Paris 1950 - Artikkel i Aftonbladet 27. juni 2005
Psyllipsocidae

Psyllipsocidae er gruppe svært små insekter som tilhører gruppen støvlus (Psocoptera).  De er ikke parasitter men lever av ulikt organisk materiale, og kan opptre som skadedyr.


== Utseende ==
Ofte vingeløse støvlus med pæreformet kropp og slanke bein, de minner overflatisk mye om bladlus. Gjerne rødlige på farge. Hodet er forholdsvis lite og har små, runde fasettøyne, antennene er svært lange og tynne med mer enn 20 ledd. Labialpalpene er to-leddete. Beina er slanke, lårene med lange, utstående hår, føttene er tre-leddete, klørne utannede. Det forekommer tre forskjellige vingemorfer: mange er helt vingeløse, andre har korte eller lange vinger. På grunn av de lange beina virker de høyere enn andre støvlus.


== Levevis ==
En del arter lever i huler, andre er knyttet til lagrede matvarer innendørs.


== Skadedyr ==


== Utbredelse ==
Noen av artene er spredt med mennesker over hele Jorden.


== Systematisk inndeling ==
Systematikken innen gruppen støvlus følger Ottesen, 1993, (se kilde).

Insekter (Ectognatha)
Vingede insekter (Pterygota)
Lus (Psocodea)
Støvlus (Psocoptera)
Underorden Trogiomorpha – 3 fotledd. Vingeløse, antennene har 22 - 50 ledd. Usikkert om disse to familiene er nært beslektet.
familie Trogiidae – 3 fotledd. Vingeløse.
familie Psyllipsocidae
slekten Dorypteryx Aaron, 1883 – 3 arterk, alle forekommer i Europa:
Dorypteryx domestica (Smithers, 1958) – funnet i Norge
Dorypteryx longipennis Smithers, 1991
Dorypteryx pallida Aaron, 1883
Pseudopsyllipsocus gangliigerus
Pseudorypteryx mexicana
slekten Psocathropos Ribaga, 1899 – 12 arter, én i Europa:
Psocathropos lachlani Ribaga, 1899 – finnes i Italia
slekten Psyllipsocus Selys-Longchamps, 1872 – 29 arter, én i Europa:
Psyllipsocus ramburii Selys-Longchamps, 1872 – funnet i Norge


== Kilder ==
Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider.
Svensson, B.W. og Hall, C. (2010) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Stövsländor, Psocoptera. ArtDatabanken SLU, 204 sider. ISBN 91-88506-68-9
Anonby, J. 1988. Støvlus – Psocoptera. Presentasjon av en lite kjent insektorden. Norsk entomologisk forening. Insekt-Nytt 13 (2) , side 5-10.
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr
Liste over artene, fra Psocodea species file online


== Eksterne lenker ==
(en) Psyllipsocidae i Encyclopedia of Life 
(en) Psyllipsocidae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Psyllipsocidae hos Artsdatabanken 
(sv) Psyllipsocidae hos Dyntaxa 
(en) Psyllipsocidae hos Fauna Europaea 
(en) Psyllipsocidae hos Fossilworks 
(en) Psyllipsocidae hos ITIS 
(en) Psyllipsocidae hos NCBI 
(en) Kategori:Psyllipsocidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Psyllipsocidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Tree of life – Støvlus (engelskspråklig)
Bildegalleri over nordamerikanske arter
Bilde av Dorypteryx domestica
Forvaltningsfellesskapet Reichenbach (Oberlausitz)

Forvaltningsfellesskapet Reichenbach/Oberlausitz, frem til 30. november 2004 kalt Forvaltningsfellesskapet Reichenbach, er et forvaltningsfellesskap i den sentrale delen av Landkreis Görlitz i Fristaten Sachsen, Tyskland. Forvaltningsfellesskapet er et interkommunalt samarbeid mellom de fire kommunene Reichenbach, Königshain, Sohland am Rotstein og Vierkirchen.
Det befinner seg ca. 10 km vest for kretshovedstaden Görlitz og ca. 20 km nordøst for byen Löbau. Landskapet er i nord preget av Königshainer fjellene og i sør gjennom forlandet til Löbauer Berg i Lausitzer Bergland. Gjennom området renner elven Spree.
Bundesstraße 6, Bundesautobahn 4 og banestrekningen Löbau–Görlitz passerer gjennom forvaltningsfellesskapet.
Samiske geografiske navn i Beiarn

Samiske geografiske navn i Beiarn (knr 1839) angir stedsnavn i Beiarn kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner. Beiarn ligger i tradisjonelt pitesamisk område, men pitesamiske stedsnavn blir offisielt normert etter lulesamisk ortografi.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare lulesamisk er tatt med i denne oversikten for Beiarn kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Tysfjord

Samiske geografiske navn i Tysfjord (knr 1850) angir stedsnavn i Tysfjord kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning, kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ti forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk, tersamisk og akkalasamisk. Noen forskere har hevder at den siste som snakket akkalasamisk døde i 2003, men ifølge ny forskning viser det seg at det fortsatt fins minst én taler igjen. Kemisamisk var også et samisk språk, men som døde ut omkring 1850. Bare lulesamisk er tatt med i denne oversikten for Tysfjord kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Ung i trafikken – Ingen venner å miste

Ung i trafikken – Ingen venner å miste (tidligere MA-ungdom) er en norsk trafikksikkerhetsorganisasjon for ungdom. Organisasjonen ble stiftet i 1976 og er tilknyttet organisasjonen MA – Rusfri Trafikk. Ung i trafikken jobber for en rusfri trafikk og har som mål at ingen unge skal dø eller bli hardt skadet i trafikken. Den har også fokus på rusforebygging blant unge, og tilbyr derfor rusfrie møteplasser. Aktivitetene i Ung i trafikken er hovedsakelig motor-, sykkel- og bilsport, men alle klubber som følger Ung i trafikken sine retningslinjer kan bli en Ung i trafikken-klubb.Ung i trafikken driver også prosjektene DeathTrip, DeathTrip - On the road, #edrusjåfør og Ung på vei mot lappen. I DeathTrip utarbeider ungdommer i den videregående skolen egne holdningskampanjer om temaet rus og trafikk. Noen av disse bidragene har blitt satt sammen til en vandreutstilling, DeathTrip - On the road, som er på turné rundt om i Norge på ulike arrangement. Det er mellom 120 og 150 bidrag som kommer inn hvert år, og av disse går 10 bidrag videre til finalen, og vinneren mottar 30 000 kroner.«Ung på vei mot lappen» er en medlemskategori i Ung i trafikken. Her kan ungdommer som skal ta sertifikat melde seg inn. Ung i trafikken var tidligere blant de tre organisasjonene som sto bak Rusfri Diil, som ble nedlagt i 2009.
Daglig leder i Ung i trafikken er Stid Eid Sandstad. Liv Marie Bendheim er prosjektleder for DeathTrip, og jobber som prosjekt- og kampanjeansvarlig for organisasjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Death trip
Samiske geografiske navn i Rindal

Samiske geografiske navn i Rindal (knr 5061) angir stedsnavn i Rindal kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk, men bare sørsamisk er aktuelt i Rindal kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Nazcaplaten

Nazcaplaten er en tektonisk plate under Stillehavet vest for Sør-Amerika. Den utgjør sammen med Cocosplaten og Juan de Fuca-platen rester av den eldre Farallonplaten. Den har fått sitt navn etter den peruanske havnebyen Nazca.
Nazcaplaten glir inn under den søramerikanske kontinentalplaten, og er dermed med på å forårsake en dyphavsgrav og Andesfjellene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nazca tectonic plate – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Samiske geografiske navn i Verdal

Samiske geografiske navn i Verdal (knr 5038) angir stedsnavn i Verdal kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Verdal kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Marco Palmezzano

Marco Palmezzano (født 1460 i Forlì, død 1539) var en italiensk kunstner og arkitekt. Han studerte ved Forlì kunstskole og er mest kjent for  å male renessansebilder.


== Biografi ==
Palmezzano ble født i Forlì i Romagna. 
Palmezzano studerte med maleren Melozzo da Forlì (som hadde samarbeidet med Piero della Francesca). Han ble anerkjent som en mester i perspektivteknikk.Han reiste til Roma i begynnelsen av 1490-tallet. 
Det er rykter om at Palmezzano kan ha reist til Jerusalem, men det er ingen dokumentasjon på dette. Han er imidlertid oppført med eiendom i Venezia i 1495. Kort tid etterpå returnerte Palmezzano til Forlì, hvor han tilbrakte resten av sitt lange liv tilsynelatende med bare korte utflukter i forbindelse med oppdrag andre steder i regionen fram til sin død i 1539.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Francis Russell, Marco Palmezzano: Forlì, i The Burlington magazine, 148.2006, 1237, s. 294-295.
Samiske geografiske navn i Rana

Samiske geografiske navn i Rana er en liste over stedsnavn i Rana kommune på Helgeland i Nordland som har samiske parallellnavn. Stedsnavnene refererer i visse tilfeller til geografiske områder som i utstrekning dekker flere kommuner og som krysser grensen til Sverige.
Den nordlige delen av Rana, deriblant Saltfjellet, tilhører det pitesamiske språkområdet. Pitesamiske stedsnavn blir normert etter lulesamisk ortografi, selv om det siden 2019 har eksistert en egen pitesamisk ortografi. Den sørlige delen tilhører de umesamiske og sørsamiske språkområdene. Umesamiske stedsnavn blir normert etter sørsamisk ortografi, selv om det også eksisterer en egen umesamisk ortografi. Denne listen omfatter derfor sørsamiske, umesamiske, pitesamiske og lulesamiske navn.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Norgeskart, Kartverket
Kartsök och ortnamn, Lantmäteriverket i Sverige
Samiske geografiske navn i Vevelstad

Samiske geografiske navn i Vevelstad (knr 1816) angir stedsnavn i Vevelstad kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Vevelstad kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Ballangen

Samiske geografiske navn i Ballangen (knr 1854) angir stedsnavn i Ballangen kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk og lulesamisk er tatt med i denne oversikten for Ballangen kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Røyrvik

Samiske geografiske navn i Røyrvik (knr 1739) angir stedsnavn i Røyrvik kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Røyrvik kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Erik Blomberg (kunsthistoriker)

Erik Axel Blomberg (født 17. august 1894 i Stockholm, død 8. april 1965) var en svensk forfatter, oversetter og kunsthistoriker, bror av overingeniøren ved LM Ericsson Hugo Blomberg (som sammen med Ralph Lysell og Gösta Thames designet Ericofonen eller "cobran").
Blomberg var kunstkritiker i Stockholms-Tidningen 1920-1926, i Stockholms Dagblad 1926-1927 og litteratur- og teaterkritiker i Social-Demokraten 1930-1939. Han oversatte også fransk, engelsk, amerikansk, tysk og kinesisk lyrikk.
Blombergs dikt Gravskrift finnes på de fem offrene for Ådalshändelsernas gravsteiner. Den inngår også i diktsamlingen Nattens ögon, 1943.


== Bibliografi ==
Ensamhetens sånger (1918)
Människan och guden 1919
Jorden (1920) (Där den kända dikten Var inte rädd för mörkret (ty ljuset vilar där) ingår)Norsk oversettelse: Vær ikke redd for mørket, for lyset hviler der. Vi ser jo ingen stjerner, der ikke mørket er. 

Den nya svenska konsten 1923
Visor 1924
Tolkningar 1926
Den fångne guden (1927)
Nya tolkningar 1931
Stadens fångar 1933
Lyriska tolkningar 1935
Moderns amerikansk lyrik 1937
Tyska dikter 1940
Mosaik 1940
Engelska dikter 1942
Nattens ögon (1943)
Demokratin och kriget 1945
Från Josephson till Picasso 1946
Öppna er, ögon (1962)
Vem äventyrar freden? 1962
Ernst Josephson (1951, 1956, 1959)


== Priser og utmerkelser ==
De Nios stora pris 1930
Bellmanpriset 1952
Övralidspriset 1955
Svenska Akademiens översättarpris 1960
Elsa Thulins översättarpris 1963


== Referanser ==


== Kilder ==
Sveriges dödbok 1947-2006, (Cd-rom), Sveriges Släktforskarförbund
Samiske geografiske navn i Selbu

Samiske geografiske navn i Selbu (knr 5032) angir stedsnavn i Selbu kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Selbu kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Hamarøy

Samiske geografiske navn i Hamarøy (knr 1875) angir stedsnavn i Hamarøy kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning, så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige samiske språk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare lulesamisk er tatt med i denne oversikten for Hamarøy kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Holtålen

Samiske geografiske navn i Holtålen (knr 5026) angir stedsnavn i Holtålen kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Holtålen kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Steinkjer

Samiske geografiske navn i Steinkjer (knr 5006) angir stedsnavn i Steinkjer kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Steinkjer kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Finn stedsnavn