Nynorsk i grunnskolen

Nynorsk i grunnskolen refererer til antallet norske elever i grunnskolen som har nynorsk som hovedmål, for skoleåret 2022/2023 var denne andelen 11,48%. (73.117 elever av totalt 636.934)Tallene offentliggjøres av utdanningsdirektoratet og statistisk sentralbyrå hvert år og er det mest brukte målet for nynorskandelen i Norge. Andre måter å måle nynorskandelen på som f.eks. målform på selvangivelsen (8,7% har nynorsk på selvangivelsen), målform ved avsluttende eksamen på videregående (6,1% hadde nynorsk som hovedmål) brukes i mye mindre grad.
Statistisk sentralbyrå oppgir antallet etter fylker for ulike år, eksempelvis for Troms for årene 1945/1950, 1965, 1995 og 2012, mens utdanningdirektoratet offentliggjør for skoler og klassetrinn. I henhold til Statistisk sentralbyrå har antallet elever med nynorsk som hovedmål siden år 2000 gått ned fra 88 400 til 73.493, mens andelen har sunket fra 14,9 % til 11,48 %. Andelen er nå den laveste siden 1908. Tallet angir andel i begynnelsen av skoleåret (per 1. oktober), endringer i løpet av skoleåret er ikke med i tallene.
Rundt andre verdenskrig var det betydelige nynorskandeler i 14 av de daværende 20 fylkene fylkene, unntakene var Østfold, Akershus, Oslo, Vestfold, Bergen (eget fylke til 1972) og Finnmark, hvor nynorsken aldri fikk innpass. Siden den tid har det vært tilbakegang i samtlige fylker.
Ikke i et eneste fylke er nynorskelevene i flertall. Sogn og fjordane hadde flertall av nynorskelever før sammenslåingen med Hordaland. Det var da det siste og eneste fylket med nynorskflertall.
Skoleåret 2022/23 er det nynorske skolekretser i sju av landets elleve fylker. Det er desidert flest i de tre Vestlandsfylkene hvor over 90 % av dem finnes. Møre og Romsdal og Vestland har størst andel, med nesten halvparten av elevene. Andelen er noe lavere i Rogaland med 22,0 %. Utenom Vestlandet er det en del nynorskelever i de mest usentrale delene av fylkene på sør og østlandet. Innlandet (7,4 %) Vestfold og Telemark (3,7 %), Agder (3,3 %) og Viken (0,3 %) har alle nynorske skolekretser. I øvrige fylker er det bare enkeltelever som har nynorsk.


== Oversikt 2022 ==
Totalen inkluderer elever ved internasjonale skoler i Norge. De har skolens språk som førstemål (f.eks engelsk, fransk eller tysk) og norsk som andremål, hvorav alle har bokmål. Disse skolene har nesten 6 000 elever, også en del norske er elever ved disse skolene. Statistikken inkluderer ikke de norske skolene i utlandet, de hadde i skoleåret 2022/23 totalt 830 bokmålselever og 6 nynorskelever.


== Nynorskandel på forskjellige klassetrinn ==
I skoleåret 2022/23 er nynorskandel slik på de forskjellige klassetrinnene.

Selvom litt statistisk variasjon og tilfeldigheter ikke gjør fordelingen perfekt hvert år er det en klar trent man kan se hvert eneste år. 7. klasse har den høyeste andelen nynorsk. Klassene under 7. klasse vil ha litt lavere andel for hvert trinn, dette fordi litt færre starter med nynorsk for hvert år. Fra 8. klasse har elevene lov til å velge målform selv, da synker nynorskandelen fordi mange av de som er tvunget til nynorsk mot sin og foreldrenes vilje bytter til bokmål. Byttet skjer byttet gradvis i løpet av 8-10 trinn slik at 10. trinn nesten alltid har den laveste andelen med nynorsk.

Rundt halvparten av de som går ut av 10. klasse med nynorsk bytter til bokmål på videregående, og rundt halvparten av de som går ut av videregående med nynorsk bytter til bokmål ved høyere studier.


== Oversikt 1885-2022 ==


== Hedmark ==


== Oppland ==


== Buskerud ==


== Telemark ==


== Aust-Agder ==


== Vest-Agder ==


== Rogaland ==


== Hordaland ==


== Bergen ==


== Sogn og Fjordane ==


== Sunnmøre ==


== Romsdal ==


== Nordmøre ==


== Sør-Trøndelag ==


== Nord-Trøndelag ==


== Nordland ==


== Troms ==


== Referanser ==