jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Davidina

Davidina er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Middelsstore sommerfugler, hvite med brune årer. Disse sommerfuglene ligner på grunn av fargen ikke så mye på andre ringvinger, men kan forveksles med hvitvinger (Pieridae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i de sentrale og nordøstlige delene av Kina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Satyrina
Slekten Davidina Oberthür, 1879
Davidina armandi Oberthür, 1879
Davidina alticola Röber, 1907


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 17.1. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Davidina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Davidina hos NCBI 
(en) Kategori:Davidina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brower, A.V.Z. (2006) Davidina på Tree of life
Bilde av Davidina armandi
Neominois

Neominois er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 38-56 millimeter), spinkle og smalvingede, brune sommerfugler. Oversiden er brun med et hakkete, gulaktig tverrbånd, på forvingen er dette brutt opp i lang-ovale flekker og omfatter to små øyeflekker.


== Levevis ==
Artene lever på kortgress-prærie og andre gresskledte områder, gjerne i fjellskråninger. Larvene utvikler seg på gras.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Nord-Amerika, fra det nordlige Mexico til det sørlige Canada.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Satyrina
Slekten Neominois Scudder, 1875
Neominois carmen Warren et al., 2008
Neominois ridingsii (Edwards, 1865)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 17.1. 2012.
Butterflies and Moths of North America – Neominois ridingsii [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Neominois i Encyclopedia of Life 
(en) Neominois i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Neominois hos ITIS 
(en) Neominois hos NCBI 
(en) Kategori:Neominois – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Neominois – detaljert informasjon på Wikispecies 
Brower, A.V.Z. (2006) Neominois på Tree of life
Amaltheagruppen

Amaltheagruppen er en underinndeling av Jupiters måner bestående av de månene som er nærmest Jupiter. Per desember 2013 kjenner man til fire måner som faller i denne kategorien; Adrastea, Amalthea (gruppens største medlem), Metis og Thebe.
Medlemmene i Amalthea-gruppen kretser så tet rundt Jupiter at tidevannskrefter i kjempeplanetens tyngdefelt tvinger månene til en bundet rotasjon, det vil si månene roterer rundt seg selv nøyaktig like raskt som de kretser rundt Jupiter slik at til enhver tid viser samme side mot Jupiter. Adrastea og Metis har så små omløpsbaner at de kretser hurtigere rundt Jupiter enn Jupiter dreier rundt sin egen akse. På grunn av tidevannskreftene «tappes» disse månene gradvis for mekanisk energi og gjør at de allerede små banene langsomt blir mindre og tettere på Jupiter.
De to innerste medlemmene av gruppen, Adrastea og Metis, ligger også innenfor den utydelige planetariske ringen som ligger rundt Jupiter. De er muligens «leverandør» av støv og annet materiale til denne ringen
Arethusana arethusa

Arethusana arethusa er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
En middelsstor, brun sommerfugl. Oversiden er gråbrun, med et nokså bredt, gulaktig tverrbånd i vingens ytre del og en rund, svart flekk (uten lys kjerne) i spissen av forvingen. Undersiden av forvingen er grågul med grå kanter, undersiden av bakvingen er gråspraglete med tre uregelmessige, mørke tverrstreker.

		


== Levevis ==
Arten finnes på varme, gresskledte steder på kalkgrunn.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Marokko, gjennom det sørlige Europa nord til det nordlige Frankrike, østover til Tien-Shan-fjellene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Gruppen Satyrini
Gruppen Satyrina
Arethusana arethusa (Denis & Schiffermüller, 1775)


== Kilder ==
Tolman, T. og Lewington, R. (1997) Butterflies of Britain and Europe. Harper Collins, London etc.
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 18.1. 2012.
Brower, A.V.Z.(2006) Arethusana på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Arethusana arethusa i Encyclopedia of Life 
(en) Arethusana arethusa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Arethusana arethusa hos Fauna Europaea 
(en) Arethusana arethusa hos NCBI 
(en) Kategori:Arethusana arethusa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Arethusana arethusa – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Arethusana arethusa – detaljert informasjon på Wikispecies
Brintesia circe

Brintesia circe er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
En ganske stor, brunsvart sommerfugl. Oversiden er brunsvart, med et nokså bredt, hvitt tverrbånd i vingens ytre del og en rund, svart øyeflekk (med lys kjerne) i spissen av forvingen. Undersiden av forvingen er grå med grå kanter, undersiden av bakvingen er gråspraglete. Et bredt, hakkete, hvitt tverrbånd går over begge vingepar, i tillegg har bakvingen et ufullstendig tverrbånd nærmere roten. Arten kan ligne flere andre europeiske ringvinger, men er større og mer kontrastrikt tegnet enn disse.

		
		
		


== Levevis ==
Arten finnes på tørre, gresskledte steder eller buskmark, også på dyrket mark.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Sør- og Mellom-Europa, østover til Himalaya.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Gruppen Satyrini
Gruppen Satyrina
Brintesia circe (Fabricius, 1775)


== Kilder ==
Tolman, T. og Lewington, R. (1997) Butterflies of Britain and Europe. Harper Collins, London etc.
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 18.1. 2012.
Brower, A.V.Z.(2006) Brintesia på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Brintesia circe i Encyclopedia of Life 
(en) Brintesia circe i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Brintesia circe hos Fauna Europaea 
(en) Brintesia circe hos NCBI 
(en) Kategori:Brintesia circe – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Brintesia circe – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Kanetisa digna

Kanetisa digna er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
En middelsstor, brun sommerfugl. Oversiden er brun med et gulaktig tverrbånd som vanligvis ikke når helt ut til for- og bakkantene, og en svart flekk i spissen av forvingen.
Forvingens underside er grågul med gråspraglete kanter, bakvingens underside er gråspraglete.


== Utbredelse ==
Arten er beskrevet fra det nordlige India, der den ble funnet ca. 5000 meter over havet.
Den er også kjent fra Afghanistan.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Gruppen Satyrini
Gruppen Satyrina
Kanetisa digna (Marshall, 1883)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 18.1. 2012.
Brower, A.V.Z.(2006) Kanetisa på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Kanetisa digna – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Kanetisa digna – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilder av arten (preparerte eksemplarer)
Apaltunnelen

Apaltunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 153 meter lang.


== Se også ==
Hjelmåstunnelen
Sauåstunnelen
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==
Hjelmåstunnelen

Hjelmåstunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 289 meter lang.


== Se også ==
Sauåstunnelen
Apaltunnelen
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
Bibliotheca Missionum

Bibliotheca Missionum er en misjonsbibliografi som ble påbegynt med sitt første bind i 1917. Den dekker katolsk misjonsarbeid i alle verdensdeler.
Initiativtakeren var den katolske oblatpateren Robert Streit, som ledet arbeidet til 1930. Redaksjonsarbeidet ble så i tur videreført av Johannes Dindinger, Johannes Rommerskirchen, Josef Metzler og Nikolaus Kowalsky. Opprinnelig var arbeidet et prosjekt under Oblatordenen, men mot slutten av 1920-årene ble det overdratt til det da nyopprettede Pontificia Bibliotheca Missionum. Over 30 bind av verket er så langt (2012) blitt utgitt.
Sauåstunnelen

Sauåstunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 223 meter lang.


== Se også ==
Hjelmåstunnelen
Apaltunnelen
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
Aktuelt Perspektiv

Aktuelt Perspektiv var en ukeavis og et organ for Arbeiderpartiet, utgitt mellom 1979 og 1999.


== Opplag ==
1994: 22 492
1995: 17 723
1996: 17 275
1997: 17 788


== Referanser ==
Ingemund Gullvåg

Ingemund Olav Gullvåg (født 14. januar 1925, død 16. februar 1998) var en norsk filosof. Han ble dr. philos. i 1969 og var dosent i filosofi ved Norges lærerhøgskole i Trondheim fra 1962 og ble professor i 1971 og prorektor i 1975.
Hans faglige arbeid handlet om erkjennelsesteori. Han utgav doktoravhandlingen Referanse, mening og eksistens (1967), Rudolf Carnap (1968) og Charles Sanders Peirce. Utvalg og innledning (1972).
Han var sønn av Olav Gullvåg og far til Øystein Gullvåg Holter (født Øystein Gullvåg). Han var gift med Harriet Gullvåg (født Hinsch, senere Holter) fra 1951 til 1956.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ingemund Gullvåg i BIBSYS
Ingemund Gullvåg sitt private arkiv finnes ved NTNU Universitetsbiblioteket
Mundalsbergtunnelen

Mundalsbergtunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 1085 meter lang.Tunnelen er ferdig oppgradert med nye LED lys og nye nødstasjoner (SOS-telefon og brannslukkere). Tunnelen er utrustet med PE-skum og sprutebetong


== Utskifting av LED-lys i 2023 ==
Mundalsberg- og Bjørsvik-tunnelene ble oppgradert i 2016 med blant annet nytt belysningsanlegg, tunnelene har en lengde på henholdsvis ca. 1085 meter og ca. 845 meter. Materialkvaliteten på lysarmaturene som ble installert har sannsynligvis vært for dårlig. Dette har medført at noen armaturer med fester har eiret i stykker. Man antar at det skyldes for høgt kobberinnhold i aluminiumslegeringen. Arbeid som skal utføres består i å demontere all belysning på kabelstige i tunnelheng og installere ny og levere dette til godkjent mottak. Dette omfatter både innkjøringsbelysning og indre sone belysning. Otera Traftec fikk jobben med å skifte ut armaturene.
Eksisterende anlegg består av:
Mundalsbergtunnelen: Totalt ca. 240 stk. armaturer inklusiv tilhørende installasjoner.
Bjørsviktunnelen: Totalt ca. 165 stk. armaturer inklusiv tilhørende installasjoner.


== Se også ==
Apaltunnelen
Hagelsundbrua
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
Bjørsviktunnelen

Bjørsviktunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 844 meter lang.
Tunnelen oppgraderes i 2016-2017 med føringskant, nødskap, sikringsbolter og PE-skum.


== Utskifting av LED-lys i 2023 ==
Mundalsberg- og Bjørsvik-tunnelene ble oppgradert i 2016 med blant annet nytt belysningsanlegg, tunnelene har en lengde på henholdsvis ca. 1085 meter og ca. 845 meter. Materialkvaliteten på lysarmaturene som ble installert har sannsynligvis vært for dårlig. Dette har medført at noen armaturer med fester har eiret i stykker. Man antar at det skyldes for høgt kobberinnhold i aluminiumslegeringen. Arbeid som skal utføres består i å demontere all belysning på kabelstige i tunnelheng og installere ny og levere dette til godkjent mottak. Dette omfatter både innkjøringsbelysning og indre sone belysning. Otera Traftec fikk jobben med å skifte ut armaturene.
Eksisterende anlegg består av:
Mundalsbergtunnelen: Totalt ca. 240 stk. armaturer inklusiv tilhørende installasjoner.
Bjørsviktunnelen: Totalt ca. 165 stk. armaturer inklusiv tilhørende installasjoner.


== Se også ==
Eikefettunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==
Alexander Wylie

Alexander Wylie (født 6. april 1815 i London, død 10. februar 1887 samme sted) var en britisk protestantisk kinamisjonær. Han er kjent for sitt arbeid med oversettelser og forskning under det sene Qing-dynastiet.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Wylie ble født i London og gikk på skole i Drumlithie i Kincardineshire, og deretter i Chelsea i London.


=== Kinamisjonær ===
Mens han var lærling hos en møbelsnekker, plukket han opp en kinesisk grammatikk skrevet på latin, og etter å ha mestret sistnevnte språk gjorde han slik god framgang i kinesisk at i 1846 engasjerte misjonæren James Legge ham til å ha overoppsyn med London Missionary Societys presse i Shanghai.
I denne  posisjonen skaffet han seg inngående kjennskap i kinesisk religion og sivilisasjon, især i kinesisk matematikk. Han foretok en rekke lengre reiser i Kinas indre. Han var i stand til å demonstrere i sin avhandling Jottings on the Science of the Chinese at George Horners metode (1819) i å løse ligninger av alle ordrer hadde vært kjent for kinesiske matematikere på 1300-tallet.Han gjorde flere reiser til Kinas indre, mest kjent er den i 1858 sammen med lord Elgin på en kanonbåt tilhørende den britiske marine langs elven Chang Jiang og til Nanking hvor han tjenestegjorde som eneste medlem av tre som møtte myndighetene i Taiping, og i 1864 med Griffith John til hovedstaden Sichuan og kilden av elven Hanjiang. Han fullførte spredningen av en million kinesiske utgaver av Det nye testamente framskaffet av det britiske og utlandske bibelsamfunnets særskilte fond av 1855. Fra 1863 var han agent for det samme samfunnet. Han ble etterfulgt av Samuel Dyer junior, sønn av Samuel Dyer, og svoger av Hudson Taylor.
Alexander Wylie hadde et omfattende forfatterskap, blant annet om protestantisk misjonshistorie i Kina (Memorials of Protestant Missionaries to the Chinese, Shanghai, 1867). Han utgav på kinesisk bøker om aritmetikk, geometri, algebra, mekanikk, astronomi, og dampmaskiner, og oversatte også Matteus- og Markus-evangeliene. På engelsk var hans fremste verk Jottings on the Science of the Chinese, utgitt i 1853 i Shanghai; foruten en samling artikler utgitt under tittelen Chinese Researches i 1897 i Shanghai; Memorials of Protestant Missionaries (1867); og Notes on Chinese Literature (Shanghai, 1867). Han skrev også en artikkel om den nestorianske stele i Xian.
Da hans helse og syn begynte å svikte dro han tilbake til London i 1877. I 1882 solgte han rundt 20 000 kinesiske titler og antikke bøker han hadde samlet i Kina til biblioteket i Oxford. Hans samling er i dag oppbevart i Bodleian Library som «Alexander Wylie Collection». Blind og lenket til sengen døde han i sitt hjem i Hampstead den 6. februar 1887 og ble gravlagt på kirkegården i Highgate.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Broomhall, Alfred James (1988): Hudson Taylor & China's Open Century, Book Six: Assault On The Nine, Hodder and Stoughton and Overseas Missionary Fellowship
Cordier, Henri (1887): The Life and Labours of Alexander Wylie, London: Trubner & Co


== Eksterne lenker ==
Verker relatert til Wylie, Alexander (DNB00) hos Wikisource
Loxerebia

Loxerebia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Middelsstore til store, mørkbrune sommerfugler med avrundede vinger. Forvingen har en dobbel (to hvite kjerner) øyeflekk i vingespissen omgitt av oransje. Bakvingen har én eller flere øyeflekker. Undersiden er farget omtrent som oversiden, men noe lysere.


== Utbredelse ==
Slekten er hovedsakelig utbredt i Kina og Tibet, men noen arter finnes også i Burma, Thailand, Laos og Mongolia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Ypthimina
Slekten Loxerebia Watkins, 1925
Loxerebia albipuncta (Leech, 1890)
Loxerebia bocki (Oberthür, 1893)
Loxerebia carola (Oberthür, 1893)
Loxerebia delavayi (Oberthür, 1891)
Loxerebia innupta (South, 1913)
Loxerebia loczyi (Frivaldsky, 1885)
Loxerebia martyr Watkins, 1927
Loxerebia megalops (Alphéraky, 1895)
Loxerebia narasingha (Moore, 1857)
Loxerebia phyllis (Leech, 1891)
Loxerebia pieli Huang & Wu, 2003
Loxerebia pratorum (Oberthür, 1886)
Loxerebia ruricola (Leech, 1890)
Loxerebia rurigena (Leech, 1890)
Loxerebia saxicola (Oberthür, 1876)
Loxerebia seitzi (Goltz, 1939)
Loxerebia sylvicola (Oberthür, 1886)
Loxerebia yphthimoides (Oberthür, 1891)
Loxerebia yukikoae Sugiyama, 1992


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 17.1. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Loxerebia i Encyclopedia of Life 
(en) Loxerebia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Loxerebia hos NCBI 
(en) Kategori:Loxerebia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Loxerebia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Brower, A.V.Z. (2006) Loxerebia på Tree of life
Bilde av Loxerebia phyllis
Bilde av Loxerebia bocki
Peter Andreas Holter

Peter Andreas Holter (født 18. mai 1927, død 31. mars 1998) var en norsk psykolog som var særlig interessert i psykoanalyse. Han etablerte Norsk Psykoanalytisk Institutt i 1967.Peter Andreas Holter var gift med Harriet Holter fra 1957, i hennes tredje ekteskap. Hun og Øystein Gullvåg Holter, hennes sønn fra hennes forrige ekteskap, tok Peter Andreas Holters slektsnavn. Etter at de ble skilt, giftet han seg på nytt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Peter Andreas Holter i BIBSYS
Utnestunnelen

Utnestunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 263 meter lang.


== Se også ==
Mitnestunnelen
Litle Eikefettunnelen
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==
Litle Eikefettunnelen

Litle Eikefettunnelen er en veitunnel i Alver kommune i Vestland. Tunnelen er en del av europavei 39. Den er 428 meter lang.


== Se også ==
Eikefettunnelen
Utnestunnelen
Veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
Turrell V. Wylie

Turrell Verl Wylie (født 20. august 1927 i Durango i Colorado i USA, død 25. august 1984) var en tibetolog ved University of Washington i USA. Hanm er mest kjent for et romaniseringssystem for det tibetanske språk, wylietranslitterasjonen, som er blitt det internasjonalt mest brukte (2012) system for tibetansk romanisering. Han beskrev systemet i 1959, i artikkelen A Standard System of Tibetan Transcription). 


== Viktigste verker ==


=== Bøker ===
A Tibetan religious geography of Nepal (Serie Orientale Roma XLII), Roma, Istituto per il Medio ed Estremo Oriente, 1950
A Place Name Index to George N. Roerich's translation of the Blue Annals (Serie Orientale Roma XV), Roma, Istituto per il Medio ed Estremo Oriente, 1957
Tibet's role in Inner Asia, Bloomington, Ind., Indiana University, Asian Studies Research Institute, 1975


=== Artikler ===
«A Standard System of Tibetan Transcription», i Harvard Journal of Asiatic Studies (Vol. 22), 1959, s. 261-267
«Dating the Tibetan Geography 'Dzam-glig-rgyas-bshad through its description of the western hemisphere», i Central Asiatic Journal (vol. IV-4), s. 300-311
«The Tibetan Tradition of Geography», i  Bulletin of Tibetology, 1959, s. 17-26


== Litteratur ==
Richard F. Sherburne (red.):  Reflections on Tibetan Culture: Essays in Memory of Turrell V. Wylie, (Studies in Asian Thought and Religion). 1990, Edwin Mellen Pr.
Rita Süssmuth

Rita Süssmuth (født Kickuth 17. februar 1937 i Wuppertal) er en tysk politiker i CDU. Hun var fra 1985 til 1988 minister for ungdom, familie og helse og fra 1988 til 1998 Forbundsdagspresident. Etter Eugen Gerstenmaier var hun den forbundsdagspresident med nest lengst tjenestetid.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rita Süssmuth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Rita Süssmuth hos Forbundsdagen 
(en) Rita Süssmuth hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(de) Verk av og om Rita Süssmuth i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Rita Süssmuths internettside
Biografi på Forbundsdagens internettside
Let Yourself Go

«Let Yourself Go» er en rask amerikansk filmsang, skrevet av Joy Byers. Den ble fremført av Elvis Presley i MGM-filmen Speedway fra 1968. Steve Grayson (Presley) sang «Let Yourself Go» på en konsert med band.
Elvis Presley spilte inn sangen i MGM Sound Stage, Hollywood, 21. juni 1967 Den ble utgitt på LP-platen Speeday (RCA Victor LSP 3989 (stereo) og RCA Victor LPM 3989 (mono)) 1. mai 1968. MGM-produsent var Jeffrey Alexander.


== Referanser ==
Kollisjonsfamilie

Innen astronomien er en kollisjonsfamilie en gruppe legemer som antas å ha et felles opphav i et nedslag (kollisjon). De har tilsvarende sammensetninger og de fleste delerer tilsvarende baneelementer.
Kjente eller mistenkte kollisjonsfamilier inkluderer utallige asteroidefamilier, de fleste av de irregulære månene til de ytre planetene, jorden og månen og dvergplanetene Pluto, Eris og Haumea og deres måner.


== Referanser ==