jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ptelina

Ptelina er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae). 


== Utseende ==
Små (vingespenn ca. 30 millimeter), slanke sommerfugler. Vingene er rødoransje i den indre delen, med bredt mørk ytterkant.
Undersiden har en del runde, svarte flekker.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer og steiner. 


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika.


== Systematisk inndeling ==
I likhet med flere andre slektsnavn i denne gruppen er navnet dannet ved å stokke om på bokstavene i slektsnavnet Liptena. 

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Pentilina
slekt Ptelina Clench, 1965
Ptelina carnuta (Hewitson, 1873) – Uganda til Sierra Leone og Den demokratiske republikken Kongo
Ptelina subhyalina (Joicey & Talbot, 1921) – nordøstlige Tanzania


== Kilder ==
Ptelina på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Ptelina i Encyclopedia of Life 
(en) Ptelina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ptelina hos NCBI 
(en) Kategori:Ptelina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ptelina – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilder av Ptelina carnuta
Łukasz Załuska

Łukasz Załuska (født 16. juni 1982 i Wysokie Mazowieckie) er en polsk fotballspiller som spiller for Miedź Legnica.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Łukasz Załuska – Transfermarkt 
(en) Łukasz Załuska – national-football-teams.com 
(en) Łukasz Załuska – WorldFootball.net 
(en) Łukasz Załuska – Soccerbase.com 
(en) Łukasz Załuska – FootballDatabase.eu 
(en) Łukasz Załuska – Soccerway 
(en) Łukasz Załuska – EU-Football.info 
(en) Łukasz Załuska – FBref 
(es) Łukasz Załuska – as.com 
(PL) Łukasz Załuska profil på 90minut.pl nettside
Talesyntese

Talesyntese, syntetisk tale eller kunstig tale er et tekst til tale system. Tekst som vises på en dataskjerm kan ved hjelp av et skjermleserprogram og en enhet for syntetisk tale bli opplest med en kunstig stemme. Det finnes eldre systemer som gjør dette helt syntetisk mens nyere systemer bruker lyder generert av en naturlig menneskelig stemme. Teknologien kan tas i bruk for mennesker med lesevansker som dysleksi eller for synshemmede.


== Ulike metoder for talesyntese ==
Talesynteseprogram har lenge brukt den såkalte difonmodellen, i de siste årene har man også brukt Hidden Markov Models, eller HMM. Tidligere anvendte man en fullstendig syntetisk tale, der fonemene (lydenhetene) ble produsert ved å kombinere formantane for hver lyd. Problemet med den syntetiske innfallsvinkelen er at resultatet blir syntetisk, en stemme med «robotklang». De fonetiske egenskapene til menneskelig tale er langt mer komplisert, og består ikke bare av de kjente fonemene. I difonbaserte systemer tas med overgangene mellom de enkelte fonemene. Disse stemmene høres mye mer naturlig ut enn kun fonembaserte systemer.
Det motsette av talesyntese er talegjenkjenning, et dataprogram som er i stand til å overføre tale til tekst.


== Applikasjoner ==
Per dags dato finnes det mange ulike norske talesynteser, både kvinne- og mannsstemmer. I begynnelsen av 2012 kommer den første barnestemmen på markedet .


=== Norske syntetiske stemmer ===
Acapela Bente
Acapela Elias
Acapela Emilie
Acapela Kari
Acapela Olav
Acapela Thomas
IVONA Liv
LingSpeak Arne
Lingit Isak (SAPI-kompatibel, bokmål/nynorsk)
Lingit Inger (SAPI-kompatibel, bokmål/nynorsk)
NLB Brage
Nuance Stine
Loquendo Henrik
Loquendo Vilde
eSpeak (under arbeid)MediaLT har en test av norske talesynteser med lydeksempler.


=== MS Windows ===
I MS Windows brukes vanligvis SAPI-baserte stemmer. SAPI (Speech Application Programming Interface) er et standardisert talegrensesnitt mellom for eksempel syntetisk taleenhet og en applikasjon som støtter taleteknologi. På denne måten kan man bruke en syntetisk stemme til ulike Windows applikasjoner framfor å kjøpe et system til hver applikasjon.


=== Mac OS ===
Mac OS har også innebygd talesyntese som standard. Applikasjonene kan benytte seg av denne tilgjenglighetsfunksjonen.


=== iOS ===
iOS støtter også talesyntese ved hjelp av den innebygde skjermleseren VoiceOver.


== Referanser ==
Personalhøyhet

Personalhøyhet (også kalt «det aktive personalitetsprinsipp») er et juridisk begrep for myndighetenes grunnlag for å hevde jurisdiksjon over sine egne statsborgere på statens territorium og i utlandet. Stater kan ikke hevde jurisdiksjon over utlendinger, med mindre de befinner seg på statens territorium. Se territorialhøyhet. Unntaket er dersom det eksisterer en folkerettslig avtale mellom statene. 
For eksempel nekter norske myndigheter nordmenn å kjøpe sex i utlandet, se prostitusjon.


== Eksterne lenker ==
regjeringen.no: Justis- og beredskapsdepartementet: Lov om erverv og tap av norsk statsborgerskap
Territorialhøyhet

Territorialhøyhet er et juridisk begrep som betegner statenes rett til å utøve tvang på eget territorium. Tvangen utøves ved jurisdiksjon i form av lovgivning, å avsi dommer og å foreta annen type tvang (for eksempel politimyndighet). Staten kan ikke utøve jurisdiksjon på andre staters territorium. Unntaket er dersom det eksisterer en folkerettslig traktat mellom statene, se for eksempel Schengen-traktaten. Det er også hevdet i juridisk litteratur at stater kan gjøre lovgivning gjeldende for utlendinger i utenlandske territorier dersom forbrytelsene er «svært alvorlig» eller har virkninger av en «viss art» for vedkommende stat. Hva som må anses som «svært alvorlig» er et tolkningsspørsmål, men som oftest blir folkemord innfortolket i begrepet. Myndighetene kan derimot hevde jurisdiksjon over sine egne statsborgere i utlandet, se personalhøyhet.


== Eksterne lenker ==
regjeringen.no: Justis- og beredskapsdepartementet: Lov om erverv og tap av norsk statsborgerskap
Dat Dere

«Dat Dere» er en amerikansk jazzsang, skrevet av Bobby Timmons (melodi) og Oscar Brown, Jr. (tekst) 
Den ble første gang innspilt i 1960 av Art Blakey and The Jazz Messengers og utgitt på LP-platen, The Big Beat (Blue Note BLP 4029), mens Timmons var bandets pianist.Oscar Brown Jr. skrev teksten senere til sangen kom på hans debut-LP Sin & Soul...and Then Some (Columbia CS 8377 (stereo) og Columbia CL 1577 (mono), 1960), noe han også gjorde med to andre ferske jazzinstrumentaler, Mongo Santamarías «Afro Blue» og Nat Adderleys «Work Song».Teksten beskriver et barns nysgjerrighet og spenning under et besøk til zoo med sin far og dennes refleksjoner over at barnet vokser opp.


== Andre versjoner ==
Cannonball Adderley spilte inn/fremførte en versjon av låten, da Bobby Timmons var medlem av kvintetten.
En svensk versjon, skrevet av Beppe Wolgers, hadde tittelen «Va' e' de' där». Den ble fremført Monica Zetterlund.
Rickie Lee Jones spilte inn sangen. Den ble utgitt på hennes CD-album, Pop Pop (Geffen 19293), i august 1991
Mel Tormé spilte inn sin versjon av sangen 2. mai 1964 med Gary Long på piano, Perry Lind på bass og Benny Barth på trommer. Den ble utgitt på CD-albumet Jazz Casual: A Pair of Singers (Koch KOCCD 8560) 27. mars 2001


== Nynorsk versjon ==
Edvard Hoem har skrevet en nynorsk tekst. Den har tittelen «Ka e det?».


=== Innspilling ===
Hilde Louise Asbjørnsen. Utgitt på CD-platen No vil eg vake med deg (UpNorth Discs UNCD004.) i 2006.


== Referanser ==
Alf Bretteville-Jensen

Alf Bretteville-Jensen (født 2. juni 1969) er en norsk komponist, låtskriver og vokalist i bandet Bretteville. Bretteville-Jensen er fra Jevnaker, og er bosatt på Bøler i Oslo. 
Fra 1993 til 1997 tok han utdanning som adjunkt ved Høgskolen i Oslo. I 2011 gav han ut albumet «Universe» på Universal Records.Bretteville-Jensen har blant annet bidratt som komponist og låtskriver på låten «Better Off Alone» Sissel Kyrkjebøs album All Good Things  fra 2000.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
universalmusic.no
Turn Your Eyes upon Jesus

«Turn Your Eyes upon Jesus» er en britisk hymne, skrevet av Helen H. Lemmel i 1922. Den ble første gang publisert i Glad Songs av the Brit­ish Na­tion­al Sun­day School Un­ion. Teksten var inspirert av den religiøse pamfletten, Fo­cused, av Lil­i­as Trotter.


== Elvis Presleys versjon ==
Presløey spilte den inn i en medley sammen med «Nearer, My God, to Thee» under studioøvelser til Elvis on Tour i RCA Studio A, Hollywood, 31. mars 1972. Sangen ble utgitt på det doble CD-albumet Amazing Grace (RCA Victor 66421-2) i oktober 1994. Produsent var Felton Jarvis.


== Norsk versjon ==
Trygve Fossen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Fest ditt øye på Jesus».


=== Innspilling ===
Pastor Trygve Fossen med harmonium. Utgitt på 78-platen Columbia GN 1614


== Referanser ==
Lactobacillaceae

Melkesyrebakterier (Lactobacillaceae) er en stor familie av gram-positive bakterier som bryter ned stivelse og sukker til melkesyre. De er stavformede og danner vanligvis ikke sporer.
Mange av melkesyrebakteriene er vanlige som tarmflora hos pattedyr, særlig slekten Lactobacillus. Med få unntak er melkesyrebakterier lite bevegelige og flytter seg stort sett ved vegetativ vekst. Mange av artene er viktige økonomisk fordi de brukes i framstilling av matvarer for mennesker og husdyr, slik som surkål og silofôr.


== Slekter ==
Lactobacillus
Paralactobacillus
Pediococcus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lactobacillaceae – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Lactobacillaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Lactobacillaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lactobacillaceae hos ITIS 
(en) Lactobacillaceae hos NCBI 
(en) Kategori:Lactobacillaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lactobacillaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Anna Tatjana Lie

Anna Tatjana Lie Norum (født 12. februar 1992) er en norsk kampsportutøver fra Ski.
Hun begynte på toppidrettsgymnaset som håndballspiller men endte opp som thaibokser for Frontline Muay Thai grunnet en ryggskade.
I 2012 deltok hun i TV-serien Norges beste fighter i Thailand, hvor hun kjempet i Mixed Martial Arts. Hun vant sin første kamp med knockout i første runde mot Astrid Charlotte Kristiansen, som har sort belte i ITF-taekwondo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Anna Tatjana Lies blogg
Durbania

Durbania er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae). 


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 22-38 millimeter), brune sommerfugler. De ser ikke ut som typiske Lycaenidae men ligner mer på små ringvinger (Satyrinae). Oversiden er brun med et bredt, oransje bånd langs vingenes ytterkant. Undersiden av bakvingen er lyst gråspraglete, mens undersiden av forvingen har et oransje bånd.


== Levevis ==
Larvene lever av lav og blågrønnbakterier på steiner.
De voksne sommerfuglener sitter gjerne på steiner og blir kalt "rocksitters" på engelsk, de gråspraglete undersiden gir dem utmerket kamuflasje mot lavkledte steiner. De danner kolonier som er lite utbredte, men kan være meget individrike. Munndelene er delvis tilbakedannet og de tar etter alt å dømme ikke til seg næring som voksne.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Durbaniina
slekt Durbania Trimen, 1862
Durbania amakosa Trimen, 1862
Durbania amakosa amakosa (KwaZulu-Natal and East Cape)
Durbania amakosa natalensis van Son, 1959 (KwaZulu-Natal og åser ved Drakensberg )
Durbania amakosa ayresi van Son, 1941 (langs Drakensberg fra Swaziland til Mpumalanga)
Durbania amakosa penningtoni van Son, 1959 (Eastern Cape fra Bedford til Grahamstown og Port Elizabeth)
Durbania amakosa albescens Quickelberge, 1981 (sørlige KwaZulu-Natal)
Durbania amakosa flavida Quickelberge, 1981 (KwaZulu-Natal)
Durbania amakosa sagittata Henning & Henning, 1993 (Drakensberg, Maluti foothills og Oranjefristaten)
Durbania limbata Trimen, 1887 (KwaZulu-Natal, Oranjefristaten og Mpumalanga)


== Kilder ==
Durbania på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Durbania i Encyclopedia of Life 
(en) Durbania i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Durbania hos NCBI 
(en) Kategori:Durbania – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Durbania – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilder av Durbania limbata
Bilde av Durbania amakosa
Durbaniella clarki

Durbaniella clarki er en dagsommerfugl som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae). 


== Utseende ==
En liten (vingespenn 18-26 millimeter) sommerfugl med avrundede, litt smale vinger.
Oversiden er oransje med mørkbrune ytterkanter og en mørkbrun flekk ved forvingens forkant.


== Levevis ==
Larvene lever av lav og blågrønnbakterier på steiner.
Denne arten lever på steinete steder i fjellet.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Kapp-området i Sør-Afrika.


== Systematisk inndeling ==
Arten ble tidligere regnet til slekten Durbania.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Durbaniina
Durbaniella clarki (van Son, 1941)
Durbaniella clarki clarki (Western Cape)
Durbaniella clarki belladonna Ball, 1994 (Eastern Cape)
Durbaniella clarki jenniferae Ball, 1994 (fjellkjedene Outeniqua, Tsitsikamma og Baviaanskloof)
Durbaniella clarki phaea Ball, 1994 (Western Cape)


== Kilder ==
Durbaniella på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Durbaniella clarki i Encyclopedia of Life 
(en) Durbaniella clarki i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Durbaniella clarki hos NCBI 
Durbaniella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Durbaniopsis saga

Durbaniopsis saga er en dagsommerfugl som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae). 


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 26-40 millimeter) sommerfugl. Arten ligner på Durbania-artene, men er litt mer kontrastrikt tegnet. Oversiden er brun med en rad av oransje flekker langs ytterkanten av vingene.
Undersiden av vingene er spraglet i grått eller gråbrunt, svart og hvitt, med et litt hakkete, oransje tverrbånd på forvingen og en uregelmessig, hvit tverrstripe på bakvingen.


== Levevis ==
Larvene lever av lav og blågrønnbakterier på steiner.
Denne arten lever på steinete steder i fjellet.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i provinsene Western Cape og Northern Cape i Sør-Afrika.


== Systematisk inndeling ==
Arten ble tidligere regnet til slekten Durbania.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Durbaniina
Durbaniopsis saga (Trimen, 1883)


== Kilder ==
Durbaniopsis på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Durbaniopsis saga i Encyclopedia of Life 
(en) Durbaniopsis saga i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Durbaniopsis saga hos NCBI 
(en) Kategori:Durbaniopsis saga – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Durbaniopsis saga – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av arten
Bilder av arten
Mimacraea

Mimacraea er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae). Disse sommerfuglene er meget gode etterligninger av den giftige sommerfuglslekten Acraea. 


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-55 millimeter), slanke, smalvingede sommerfugler. De etterligner giftige arter i slekten Acraea (navnet betyr "etterligner Acraea") og ligner disse til forveksling. Vingene er farget i gult eller oransje og svart, vanligst er vingene oransje i den innerste delen med svart ytterkant.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer og steiner. 


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika sør for Sahara.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Mimacraeina
slekt Mimacraea Butler, 1872 – 24 arter
Mimacraea abriana Libert & Collins, 2000
Mimacraea angustata Scultze & Aurivillius, 1923
Mimacraea apicalis Grose-Smith & Kirby, 1889
Mimacraea charmian Grose-Smith & Kirby, 1889
Mimacraea costleyi Druce, 1912
Mimacraea darwinia Butler, 1872
Mimacraea febe Libert, 2000
Mimacraea flavofasciata Schultze, 1912
Mimacraea fulvaria Aurivillius, 1895
Mimacraea gelinia (Oberthür, 1893)
Mimacraea krausei Dewitz, 1889
Mimacraea laeta Schultze, 1912
Mimacraea landbecki Druce, 1910
Mimacraea maesseni Libert, 2000
Mimacraea marginata Libert & Collins, 2000
Mimacraea mariae Dufrane, 1945
Mimacraea marshalli Trimen, 1898
Mimacraea neavei Eltringham, 1909
Mimacraea neokoton Druce, 1907
Mimacraea neurata Holland, 1895
Mimacraea schmidti Schultze & Aurivillius, 1923
Mimacraea skoptotes Druce, 1907
Mimacraea telloides Schultze, 1923


== Kilder ==
Mimacraea på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Mimacraea i Encyclopedia of Life 
(en) Mimacraea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mimacraea hos NCBI 
(en) Kategori:Mimacraea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mimacraea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Royal Museum for Central Africa - med bilder av noen typeeksemplarer [1]
Butterflies of Ghana - Mimacraea darwinia [2] Arkivert 9. august 2020 hos Wayback Machine.
Mimeresia

Mimeresia er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae).  


== Utseende ==
Små (vingespenn 25–35 millimeter) sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden er oransje til mørkbrun, om den er mørk er gjerne bakvingene delvis oransje. Undersiden er spraglete i gult, brunt og hvitt.
Et særtrekk ved denne slekten er at hannenes kjønnsorganer er svært like hos de ulike artene – vanligvis er dette en av de sikreste karakterene for å skille sommerfuglarter fra hverandre. Artene skiller seg imidlertid på vingenes fargemønstre, og DNA-undersøkelser bekrefter dette.
Det latinske navnet betyr «etterligner Eresia», og det er riktig at slekten ligner på denne, men de kan ikke sies å etterligne Eresia-artene, da disse lever i Sør- og Mellom-Amerika mens Mimeresia bare forekommer i Afrika.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer.
De lever vanligvis på trær som kolonier av maur i slekten Crematogaster, som drikker søte sekreter som larvene skiller ut og beskytter dem mot fiender. De voksne sommerfuglene holder seg inne i tett skog og besøker sjelden blomster, men de kan suge til seg sukkerholdig væske fra ekstraflorale nektarier på ulike planter.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Afrika sør for Sahara.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Mimacraeina
slekt Mimeresia Stempffer, 1961 – 13 arter
Mimeresia cellularis (Kirby, 1890)
Mimeresia debora (Kirby, 1890)
Mimeresia dinna (Kirby, 1890)
Mimeresia drucei (Stempffer, 1954)
Mimeresia flavillacea (Grünberg, 1910)
Mimeresia issia Stempffer, 1969
Mimeresia libentina (Hewitson, 1866)
Mimeresia moreelsi (Aurivillius, 1901)
Mimeresia moyambina (Bethune-Baker, 1904)
Mimeresia neavei (Joicey & Talbot, 1921)
Mimeresia pseudocellularis Stempffer, 1968
Mimeresia russulus (Druce, 1910)
Mimeresia semirufa (Grose-Smith, 1902)


== Kilder ==
Mimeresia på Tree of life
Butterflies of Africa – Mimeresia semirufa [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Mimeresia i Encyclopedia of Life 
(en) Mimeresia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mimeresia hos NCBI 
(en) Kategori:Mimeresia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mimeresia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Mimeresia libentina
Butterflies of Ghana - Mimeresia moyambina [2] Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
Cooksonia

Cooksonia er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae).  


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 40-60 millimeter), slanke, oransje og svarte sommerfugler. I likhet med en del andre Liptenini er disse artene gode etterligninger av giftige sommerfugler i slekten Acraea.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det sørlige og sørøstlige Afrika.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Mimacraeina
slekt Cooksonia Druce, 1905
Cooksonia aliciae Talbot, 1935
Cooksonia neavei (Druce, 1912)
Cooksonia nozolinoi Mendes & Bivar de Sousa, 2007
Cooksonia trimeni Druce, 1905


== Kilder ==
Cooksonia på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Cooksonia i Encyclopedia of Life 
(en) Cooksonia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cooksonia hos NCBI 
(en) Kategori:Cooksonia (butterfly) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cooksonia (ICZN) – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Ståle N. Møller

Ståle Norman Møller (født 20. september 1974) er en norsk industridesigner fra Trysil, kjent for sine arbeider i firmaet SWEET protection med bekledning og utstyr  for ekstremsport: snøbrett og kajakk.

Ståle N. Møller tildeles Jacob-prisen for sin sentrale rolle som visjonær gründer, designleder og gjennomførende designer[. Møller har] vist en unik evne til å forstå, utvikle og markedsføre produkter til ekstreme sportsutøvere.

Han og firmaet mottok Jacobprisen for 2008 og han har seks ganger fra 2001 til 2005 fått Merket for god design. SWEET har også fått NHOs nyskapningspris i 2004 og vant i 2002 «Sport Accessories Award» under den europeiske varemessen ISPO.Møller er utdannet ved Institutt for industridesign ved Arkitekthøyskolen i Oslo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Serie med videoer der Møller demonstrerer noen av sine produkter – YouTube
I Know (Perry Como)

«I Know» er en amerikansk populærmusikksang, skrevet av Edith Lindeman og Carl Stutz.
Perry Como with Mitchell Ayres' Orchestra and The Ray Charles Singers spilte den inn i RCA Victor's Studio A, New York City, 14. mai 1959. «I Know» ble utgitt på singlen RCA Victor 47-7541. Produsenter var Charles Grean og Lee Schapiro. B-siden var «You Are In Love».


== Norsk versjon ==
Karsten Isachsen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Jeg vet».


=== Innspilling ===
Cato Kristiansen. Utgitt på CD-albumet Jeg kan tro (Norsk Plateproduksjon IDCD 37) i 1993.


== Listeplasseringer ==


== Kilder ==
I Know