jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Helseøkonomi

Helseøkonomi er et fagområde innen samfunnsøkonomi. Her søkes svar på hvordan man innen helseområdet best kan utnytte samfunnets begrensede ressurser. Økonomiske analyser av insentiver i helsetjenesten og økonomisk evaluering av intervensjoner i helsetjenesten er sentrale deler av helseøkonomifaget.
Kenneth Arrow betraktes ofte som en grunnlegger av helseøkonomi som egen disiplin. Arrows artikkel fra 1963, «Uncertainty and the Welfare Economics of Medical Care», er en sentral referanse innen helseøkonomisk forskning.


== I Norge ==
Personer som benytter tittelen Helseøkonom kan ha ulik utdanningsbakgrunn, for eksempel fra Økonomisk institutt ved Universitetet i Oslo, Norges Handelshøyskole eller Institutt for økonomi ved Universitetet i Bergen.
I 1998 ble det ble etablert to forskjellige helseøkonomimiljøer i Norge: Helseøkonomi i Bergen (HEB) og Hero Helseøkonomisk forskningsprogram ved Universitetet i Oslo, begge finansiert av Norges forskningsråd. Formålet med etableringen av de to miljøene var å forbedre kompetansen på helseøkonomiske problemstillinger i Norge. Fra året 2012 mottar de to helseøkonomimiljøene ingen rammefinansiering fra Norges forskningsråd.


== Eksterne lenker ==
Arrow, Kenneth (1963) «Uncertainty and the Welfare Economics of Medical Care» i The American Economic Review
Helseøkonomi i Bergen (HEB)
Helseøkonomisk Forskningsprogram ved Universitetet i Oslo (HERO)
He’s My Man

He's My Man er en sang skrevet av Phil Sloan og Steve Barri som ble spilt inn og gitt ut på singel med Ann-Margret i 1964.
What Did I Have That I Don’t Have

What Did I Have That I Don't Have er en sang skrevet av Burton Lane og Alan Jay Lerner i 1929. Sangen er fra musikalen On a Clear Day You Can See Forever.
Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på b-siden av singelen Mister Kiss Kiss Bang Bang.
The Swinger

The Swinger er en sang skrevet av Dory og Andre Previn som ble spilt inn og gitt ut på albumet Songs from The Swinger and Other Swingin' Songs av Ann-Margret i 1966. Sangen ble også gitt ut på singel senere samme år.
Konfliktåret 1870

Konfliktåret 1870 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1870.


== Pågående kriger ==
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Den fransk-prøyssiske krig (1870 – 1871)
Det nordtyske forbund med Kongeriket Preussen i ledelsen, Baden, Bayern og Württemberg på ene siden
Frankrike på andre siden
Maorikrigene (1845–1872)
Tiårskrigen (1868-1878)
Kubanske frigjøringskjempere på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==
Den fransk-prøyssiske krig

1. september – Preussen og Bayern tar til fange Napoleon III i slaget ved Sedan.
Ei snerten snelle

«Ei snerten snelle» er en sang skrevet av Vidar Sandbeck som ble spilt inn og gitt ut på singel med Wenche Myhre i 1963. Singelen lå ti uker på VG-lista og nådde en femteplass som høyeste plassering. Sangen ble også gitt ut på albumet Wenche Myhre i 1963.


== Referanser ==
Konfliktåret 1869

Konfliktåret 1869 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1869.


== Pågående kriger ==
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Boshinkrigen (1868–1869) – japansk borgerkrig
Maorikrigene (1845–1872)
Tiårskrigen (1868-1878)
Kubanske frigjøringskjempere på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==
1. januar – Paraguays hovedstad Asunción inntas av de allierte i trippelalliansekrigen.
Konfliktåret 1868

Konfliktåret 1868 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1868.


== Pågående kriger ==
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Boshinkrigen (1868–1869) – japansk borgerkrig
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.
Tiårskrigen (1868-1878)
Kubanske frigjøringskjempere på den ene siden
Spania på den andre siden


== Hendelser ==


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Vålerenga Håndball

Vålerenga Håndball er en del av Vålerengens Idrettsforening. Vålerenga Håndball sitt herrelaget rykket på to år fra 2008 til 2010 opp fra 2. divisjon til eliteserien, (Postenligaen) men rykket ned igjen etter én sesong etter to uavgjorte kamper og bare to poeng. Laget spilte to sesonger i 1 divisjon, men rykket ned på grunn av økonomisk rot fra en gruppe personer som ønsket en elitesatsing, klubben gikk neste over ende på grunn av denne feilvurdering. To år etter er klubben på rett vei økonomisk og organisatorisk, nå arbeider klubben med å løfte det sportslige i et langsiktig perspektiv.  


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Vålerenga Håndballs historie
Ich will’nen Cowboy als Mann

«Ich will'nen Cowboy als Mann» er en sang skrevet av Rudi Lindt og Peter Ström som ble spilt inn og gitt ut på singel med Gitte Hænning i 1963.Wenche Myhre spilte inn sangen og ga den ut på singel i 1963. Den norske teksten er skrevet av Ingebjørg Sem. Singelen lå 17 uker på VG-lista og toppet listen fem uker på rad. Sangen ble også gitt ut på albumet Wenche Myhre i senere samme år. Singelen ble også tildelt Den Norske Sølvplaten 1964.
Mona Grain spilte inn sangen på svensk under tittelen «Ge mig en cowboy till man». Lil Malmkvist har også gjort to innspillinger, en med den svenske og en med den originale tyske teksten.


== Referanser ==
Konfliktåret 1867

Konfliktåret 1867 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1867.


== Pågående kriger ==
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.


== Hendelser ==
27. oktober – Giuseppe Garibaldis tropper går inn i Roma.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
La meg være ung (sang)

«La meg være ung» er en sang skrevet av Arne Bendiksen og ble spilt inn og gitt ut på singel med Wenche Myhre i 1964. Sangen ble også gitt ut på albumet La meg være ung senere samme år. Sangen deltok i Melodi Grand Prix 1964, der den endte på tredjeplass. I 1965 spilte Myhre sangen inn på tysk under tittelen «Lass' mich wie ich bin» (norsk: la meg være som jeg er). Tross at sangen ikke vant den norske Melodi Grand Prix-finalen, ble «La meg være ung» den store slageren etter konkurransen. Den er også en av Wenche Myhres signaturlåter. I 2014 rangerte Nye Takter «La meg være ung» som nummer seks i sin kåring av Norges nye nasjonalsanger under 200-årsjubileet til Grunnloven. Singelen ble utgitt på nytt i 2017 i forbindelse med Myhres 70-årsdag.


== Melodi Grand Prix ==
Sangen var en av 271 som ble sendt inn til Melodi Grand Prix 1964, og den var en av fem som ble plukket ut til finalen i Oslo lørdag 15. februar 1964. I sendingen ble den framført av Odd Børre og The Cannons med lite orkester, mens Wenche Myhre framførte den med Kringkastingsorkestret. Etter avstemningen endte sangen på en tredjeplass, bare fire poeng bak vinnermelodien «Spiral». Ironisk nok ble vinnermelodien framført av Arne Bendiksen, som dermed slo ut sin egen «La meg være ung».Like fullt ble «La meg være ung» en stor slager i Norge dette året, og singelen lå 15 uker på VG-lista med førsteplass som beste plassering. Dette er en av de største suksessene til en ikke-vinnende Melodi Grand Prix-sang gjennom tidene, og sangen har senere blitt omtalt som et «symbol på den nye tida». Sangen ble også det store gjennombruddet for 17 år gamle Wenche Myhre.


== Listeplasseringer ==


== Coverversjoner ==


=== Einar Rose ===
Revyartisten Einar Rose har spilt inn en helt egen versjon av melodien, kalt «Jeg vil være tung», med tekst av Otto Nielsen.


=== Blaupunkt ===
Det norske punkbandet Blaupunkt spilte inn en versjon av låta til sin selvtitulerte debut-EP i 1980 på Torpedo Plater. Den ble spilt inn i Økorec i mai 1980. Den ble senere med på samleplata Anarki & Kaos – Norsk punk '79–'81.


==== Personell ====
Musikere

Bjørn Rølla – Bassgitar
Ola Snortheim – Trommer
Harald Haakstad – Gitar
Kåre Berntzen – Gitar
Tone Rønning – KaukingProduksjon

Blaupunkt – Produsent, omslag
Ole Medbøe – Produsent
Trond Borge – Lydtekniker


== Referanser ==
Christian Molbech

Christian Molbech (født 8. oktober 1783, død 23. juni 1857) var en dansk historiker, litteraturhistoriker og utgiver av historiske skrifter.
Molbech vokste opp i Sorø og ble i 1802 student fra Sorø Akademi. I 1804 ble han ansatt ved Det Kongelige Bibliotek og fikk derfor ikke en formell utdannelse. 
I 1829 etterfulgte han Knud Lyne Rahbek som professor i litteraturvitenskap. Molbech var direktør for Det Kongelige Teater 1830–1842. I 1839 var han med på å grunnlegge Den danske historiske Forening og han ble dermed den første redaktøren av Historisk Tidsskrift.
Som forfatter var Molbech svært produktiv og av hans utgivelser kan nevnes Ditmarskerkrigen, Dansk Ordbog og Dansk Dialektlexikon.
Dessuten utgav han Historiske Aarbøger til Oplysning og Veiledning i Nordens, særdeles Danmarks Historie I-III, som var ment som håndbøker for historikere og var med på å starte arbeidet med kronologien i dansk historie.
Som kritiker var han beryktet i samtiden på grunn av flengende kritikk av bl.a. H.C. Andersen og B.S. Ingemann.
Han var far til oversetteren Chr. K.F. Molbech.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Morten Borup: Christian Molbech, 1954
Morten Borup: Christian Molbechs Brevveksling med svenske Forfattere og Videnskabsmænd, 3 bind, Rosenkilde og Bagger, 1956
Olaf Carlsen: Christian Molbech og Sorø, Levin & Munksgaard, 1932–1937
Kirsten Dreyer: Kamma Rahbeks brevveksling med Chr. Molbech, 3 bind, Museum Tusculanums Forlag, 1994. ISBN 978-87-7289-245-0


== Eksterne lenker ==
Verker av Molbech på Google Books
Molbech på kalliope.org
Avhandling om Christian Molbech og Historisk Tidsskrift på Tidsskrift.dk)
Alfred Sørbø

Alfred Sørbø (født  1956) er forbundsleder i Akademikerforbundet. Han ble i 2017 gjenvalgt for perioden 2017–2019 (hans syvende periode som leder). I november 2019 ble han valgt til sin åttende periode som leder. Alfred Sørbø ble i UNIO kongress 2021 valgt til 2.nestleder i Unio, som er landets nest største hovedorganisasjon på arbeidstakersiden. Sørbø er også medlem av Unios forhandlingsutvalg for kommunal sektor. 


== Referanser ==
Konfliktåret 1866

Konfliktåret 1866 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1866.


== Pågående kriger ==
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Den østerriksk-prøyssiske krig
Kongeriket Preussen, Italia, storhertugdømmet Braunschweig, Mecklenburg-Schwerin, Mecklenburg-Strelitz og Oldenburg og den frie byen Hamburg.
Keiserdømmet Østerrike, kongerikene Sachsen, Bayern, Hannover, og Württemberg, storhertugdømmene Baden, Hessen-Kassel og Nassau og den frie byen Frankfurt am Main.
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.


== Hendelser ==
3. juli – Slaget ved Königgrätz
23. august – Freden i Praha mellom de tyske statene gir Preussen utvidet territorium. Det tyske forbund opphører å eksistere.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1865

Konfliktåret 1865 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1865.


== Pågående kriger ==
Den amerikanske borgerkrigen (1861 – 1865)
USA (Nordstatene) på den ene siden
Amerikas konfødererte stater (Sørstatene) på den andre siden
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.


== Hendelser ==
17. februar – General William Tecumseh Sherman erobrer hovedstaden Columbia i Sør-Carolina
2. april – Beleiringen av Petersburg avsluttes med Petersburgs kapitulasjon.
9. april – Den amerikanske borgerkrigen avsluttes med slaget ved Appomattox. General Robert Lee kapitulerer for Ulysses Grant.
10. mai – Amerikas konfødererte staters president Jefferson Davis tas til fange i Georgia.
23. mai – Det blir holdt en parade i Washington D.C. for å markere slutten på den amerikanske borgerkrigen.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Grindavík UMFG

Knattspyrnudeild UMFG, vanligvis kjent som Grindavík, er en islandsk fotballklubb som er en del av idrettslaget Ungmennafélag Grindavíkur og kommer fra Grindavík på Island. Klubben spiller i 1. deild karla, som er nest øverste nivå på Island.


== Meritter ==
Cupmestre: 1
2000


== Spillerstall ==


== Kjente tidligere spillere ==
 Ólafur Gottskálksson
 Ólafur Örn Bjarnason
 Lee Sharpe
 David Hannah
 Colin Stewart
 Sinisa Valdimar Kekic


== Eksterne lenker ==
(is) Offisielt nettsted
Liste over nobelprisvinnere i fysiologi eller medisin

Listen over nobelprisen i fysiologi eller medisin er en kronologisk liste over mottakere av nobelprisen i fysiologi eller medisin fra 1901 og frem til i dag. Prisen blir utdelt årlig av det svenske Karolinska Institutet til forskere og leger som arbeider eller har arbeidet med ulike felt innen fysiologi eller medisin. Prisen er en av fem priser utdelt av Nobelstiftelsen etter ønske fra testamentet til Alfred Nobel. Prisen kalles ofte bare nobelprisen i medisin, men Nobel presiserte at prisen skulle tildeles bidrag innen «fysiologi eller medisin» i sitt testamente. 
Dermed kan prisen tildeles personer innen svært varierende fagfelt. Den første prisen ble tildelt tyske Emil Adolf von Behring i 1901. Alle mottakere av prisen tildeles en medalje, et diplom og en pengesum (hvilket har variert gjennom årene). I 1901 mottok von Behring en pengesum på 150,782 svenske kroner (SEK), som i 2008 ville tilsvart over 7,7 millioner svenske kronger. I 2008 mottok prisvinnerne Harald zur Hausen, Françoise Barré-Sinoussi og Luc Montagnier en sum på 10,000,000 svenske kroner (ca. 8,775,000 norske kroner). Prisen blir utdelt i Stockholm på den årlige seremonien den 10. desember, den samme datoen som Nobels død.
Prisen er utdelt til personer innen ulike fagfelt og frem til 2009 har 8 priser blitt tildelt for bidrag innen signaltransduksjon av G-proteiner, 13 priser er tildelt personer som har bidratt eksepsjonelt innen nevrovitenskap og videre 13 har blitt tildelt prisen for sine bidrag innen metabolisme. Prisen har en gang ikke blitt tildelt ved seremonien. Dette skjedde da Gerhard Domagk i 1939 ikke fikk lov til å motta prisen av sin tyske regjering. Han mottok senere medaljen og diplomet, men ikke pengepremien. 
Per 2019 har totalt 219 personer mottatt prisen, derav 12 kvinner: Gerty Cori (1947), Rosalyn Yalow (1977), Barbara McClintock (1983), Rita Levi-Montalcini (1986), Gertrude B. Elion (1988), Christiane Nüsslein-Volhard (1995), Linda B. Buck (2004), Françoise Barré-Sinoussi (2008), Elizabeth H. Blackburn (2009), Carol W. Greider (2009), May-Britt Moser (2014) og Tu Youyou (2015). Grunnet de to verdenskrigene og andre årsaker, har prisen ikke blitt utdelt ved ni anledninger (henholdsvis i 1915–1918, 1921, 1925 og 1940–1942).


== Mottakere ==


== Referanser ==
Institutt for helse- og omsorgsfag UiT

Institutt for helse- og omsorgsfag UiT (forkortet IHO) er et institutt under Det helsevitenskapelige fakultet ved Universitetet i Tromsø. Det ligger på universitetsområdet i Breivika i Medisin- og helsefagbygget (MH-bygget). Instituttet har også desentraliserte utdanninger på Finnsnes, Bardufoss, Nordreisa og Skjervøy. Totalt har Institutt for helse- og omsorgsfag ca. 1000 studenter og 100 ansatte.
Institutt for helse- og omsorgsfag tilbyr en rekke helsefaglige utdanninger på grunn- og videreutdanningsnivå samt masterstudier. De 3-årige grunnutdanningene fører frem til bachelorgrad som igjen kvalifiserer for opptak til videreutdanninger og masterstudier.
Senter for omsorgsforskning er knyttet til Institutt for helse- og omsorgsfag. 
Instituttleder er førsteamanuensis Hans Ketil Normann.


== Eksterne lenker ==
IHOs nettsted
Fakultetets nettsted
Instituttleder Hans Ketil Normann
Konfliktåret 1864

Konfliktåret 1864 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1864.


== Pågående kriger ==
Den amerikanske borgerkrigen (1861 – 1865)
USA (Nordstatene) på den ene siden
Amerikas konfødererte stater (Sørstatene) på den andre siden
Trippelalliansekrigen (1864 – 1870)
Paraguay på den ene siden
Brasil, Argentina og Uruguay på den andre siden
Andre slesvigske krig
Det tyske forbund med Preussen og Østerrike på den ene siden
Danmark på den andre siden
Taipingopprøret (1851–1864)
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.


== Hendelser ==
1. februar – En prøyssisk-østerriksk styrke på omkring 60 000 mann krysser grenseelven Eider inn i Slesvig, som lå under den danske tronen. Dette innleder den andre slesvigske krig mellom Preussen og Danmark.
9. mai – Danmark beseirer Preussen og Østerrike i slaget ved Helgoland.
20. juli – Den andre slesvigske krig ender med våpenstillstand. Ved en etterfølgende fredskonferanse i Wien måtte  Danmark avstå Holstein, Lauenburg og hele Slesvig, slik at den dansk-tyske grensen ble liggende ved Kongeåen.
27. juni – Den amerikanske borgerkrigen: Slaget ved Kennesaw.
11. november – Paraguay tar et brasiliansk skip; Trippelalliansekrigen begynner.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1863

Konfliktåret 1863 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1863.


== Pågående kriger ==
Den amerikanske borgerkrigen (1861 – 1865)
USA (Nordstatene) på den ene siden
Amerikas konfødererte stater (Sørstatene) på den andre siden
Taipingopprøret (1851–1864)
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.


== Hendelser ==
22. januar – Polakker krever i et manifest gjenopprettelse av en egen stat
8. februar – Preussen allierer seg med Russland for å slå ned den polske oppstanden
7. juni – Mexico by blir erobret av franske tropper.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1862

Konfliktåret 1862 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1862.


== Pågående kriger ==
Den amerikanske borgerkrigen (1861 – 1865)
USA (Nordstatene) på den ene siden
Amerikas konfødererte stater (Sørstatene) på den andre siden
Taipingopprøret (1851–1864)
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.
Panthayopprøret (1856–1873)
Qing-dynastiet i Kina på den ene siden
Huikinesere på den andre siden


== Hendelser ==
30. januar – Det første amerikanske pansrede krigsskipet, USS «Monitor», blir sjøsatt.
6. februar – Ulysses S. Grant erobrer Fort Henry ved elven Tennessee fra de konfødererte
13. februar – Det bryter ut militærrevolt i Hellas
4. mars – Konfødererte tropper inntar Santa Fe i New Mexico
9. mars – Historiens første pansersjøslag utkjempes mellom nordstatenes Monitor og sørstatenes Merrimac


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Konfliktåret 1861

Konfliktåret 1861 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1861.


== Pågående kriger ==
Den amerikanske borgerkrigen (1861-1865)
USA (Nordstatene) på den ene siden
Amerikas konfødererte stater (Sørstatene) på den andre siden
Taipingopprøret (1851–1864)
Maorikrigene (1845–1872)
Nianopprøret (1853-1868)
Qing-dynastiet på den ene side
Milits på den andre side.
Panthayopprøret (1856–1873)
Qing-dynastiet i Kina på den ene siden
Huikinesere på den andre siden


== Hendelser ==
13. februar – Napolis konge Frans II kapitulerer etter Giuseppe Garibaldis beleieringen av Gaeta
27. februar – Under en demonstrasjon i Warszawa mot Russlands styre over Polen, blir fem demonstranter skutt av russiske trupper
10. mars – El Hadj Omar beseirer Bambarakongens styrker i slaget ved byen Segu i Mali
19. mars – Første Taranakikrigen på New Zealand slutter
12. april – Den amerikanske borgerkrigen begynner når sørstatene angriper Fort Sumpter.
20. mai – Amerikanske borgerkrigen; Kentucky erklærer seg nøytrale
21. juli – Ved det første slaget ved elven Bull Run i Manassas Junction, Virginia, beseirer konfødererte styrker ledet av Thomas Stonewall Jackson en unionsarme
3. september – Konfødererte styrker under ledelse av general Leonidas Polk invaderer det nøytrale Kentucky
6. september – General Ulysses S. Grant inntar Paducah, Kentucky, hvilket gir unionen kontroll over utløpet til elven Tennessee River.
9. oktober – Slaget ved Santa Rosa Island
21. oktober – Slaget ved Ball's Bluff; unionens styrker under oberst Edward Baker beseires av konfødererte trupper ved det andre store slaget i krigen
November – Port Royal-øya utenfor Sør-Carolinas kyst erobres av unionsstyrker
Borgerkrigen i Mexico tar slutt


== Fødsler ==
15. april – Kliment Bojadzjiev, bulgarsk krigsminister (død 1933)


== Dødsfall ==
…
Institutt for klinisk odontologi (UiT)

Institutt for klinisk odontologi er et av sju institutter ved Det helsevitenskapelige fakultet ved Universitetet i Tromsø
Instituttet tilbyr studier utdanning til tannlege og tannpleier. Det første 13 tannlegestudentene startet sine studier høsten 2004 og 11 kandidater fullførte studiene våren 2009.  Kullene har økt gradvis til opptak av 40 studenter pr år fra og med 2007. I samarbeid med Tannhelsetjenestens kompetansesenter for Nord-Norge (TkNN) tilbyr Institutt for klinisk odontologi også spesialistutdanning innen kjeveortopedi og klinisk odontologi.


== Forskning ==
Odontologisk forskning er bygget opp rundt biologisk, samfunnsodontologisk og klinisk praksisnær forskning. Instituttet forsker på samfunnsodontologi rettet mot oppgavene innenfor offentlig tannhelsetjeneste (risikopasienter, minoriteter, nordregionsforskning). IKO har en forskergruppe "Klinisk odontologi" ledet av Jan Bergdahl.
Instituttleder er professor Harald Eriksen.


== Eksterne lenker ==
IKOs nettsted
Fakultetets nettsted
instituttleder Harald Eriksen
Stavanger helikopterplass, Sentralsykehuset

Stavanger helikopterplass, Sentralsykehuset er en helikopterplass som ligger ved Stavanger universitetssjukehus i Rogaland fylke.
James Krüss

James Krüss (født 31. mai 1926 på Helgoland, død 2. august 1997 på Gran Canaria) var en tysk poet og barnebokforfatter.
Krüss var utdannet lærer, men praktiserte aldri yrket. Han utga sin første bok, Der goldene Faden, i 1946. 1948 flyttet han til Reinbek og grunnla tidsskriftet Helgoland som eksisterte fram til 1956. Han skrev sitt første radiohørespill for barn i 1956, og sin første barnebok samme år: Der Leuchtturm auf den Hummerklippen. Han ble landskjent da han i 1960 leste fra Mein Urgroßvater und ich på tv, og boken fikk Deutscher Jugendliteraturpreis samme år. Han mottok den samme prisen i 1964 for 3 x 3 an einem Tag og dessuten mottok han H.C. Andersen-medaljen for 1968.
På norsk finnes bøkene Tre ganger tre : en billedbok for alle som kan telle til tre, med diktene oversatt av Alf Prøysen (Cappelen, 1963) og Ola Neselang, fritt gjendiktet av Arnljot Eggen (Altera, 1991).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) James Krüss på Internet Movie Database 
(en) James Krüss hos The Movie Database 
(en) James Krüss på Discogs 
(en) James Krüss på MusicBrainz