jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Spontan samkjøring

Spontan samkjøring er en betegnelse på en tjeneste hvor en delt engangsreise avtales på kort varsel. En slik tjeneste benytter tekniske hjelpemidler:

GPS navigasjonstjeneste
Smart-telefon
Sosiale nettverkSamkjøringstjenester er utbredt i USA, Storbritannia, Tyskland, Sverige og Danmark.


== Samkjøring i Norge ==
Reiseplanlegger med samkjøringsmulighet
Statens vegvesen har siden 2007 arbeidet for å tilby spontan samkjøring både ved å ta i bruk ledige seter i privatbiler, men også å knytte til seg andre reisemuligheter som drosje og kollektiv transport. Alt samlet i en tjeneste for brukerne. Denne samletjenesten har navnet Offentlig Samkjøringsplatform, OSP. Arbeidet er startet, men prosjektet er ikke fullfinansiert.
Andre steder har Ridescout i USA etablert en reiseplanlegger med mange reisetyper inkludert samkjøring i noen byer. I Tyskland har Qixxit alle reisemåter, inkludert samkjøring med privatpersoner som skal samme veien, tilgjengelig for brukeren.
Bergen ville sette verdensrekord i samkjøring - kun 30 biler deltok Samkjøring er ikke noe som fenger bilistene i Bergen. Samkjøring er ikke noe som fenger bilistene i Bergen ! Dette er noen av tilbakemeldingene NAF og SINTEF rapporterer om når de oppsummerer hvorfor samkjøring ikke er blitt noen suksess i Bergen, skriver BT. prosjektet var parkert etter at 45,5 millioner kroner er svidd av  - nå er det skrinlagt
Yrkestransportloven forutsetter at man har løyve for persontransport dersom samkjøringen foregår hyppig og systematisk. Unntaket er for arbeidskolleger og naboer.
Den som mot vederlag vil drive persontransport med motorvogn må ha løyve. Det same gjeld den som utfører persontransport mot vederlag på liknande måte som drosje når tilbod om transport vert retta til ålmenta på offentleg plass.

Det trengst ikkje løyve når den som rår over ein personbil tek med seg folk han arbeider saman med eller grannar når han køyrer mellom bustad og arbeidsstad.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen sitt prosjekt Spontan Samkjøring eksitere ikke lenge
«Spontan samkjøring» i Bergen kostet 45 millioner - nå er det skrinlagt
Samkjøring med mobilapplikasjon som framtidig transportløsning for utkantstrøk
Othorene

Othorene er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-60 millimeter), rødbrune påfuglspinnere med litt spisse forvinger. Forvingen er delt i en mørkere, fremre del og en lysere, bakre.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Othorene Boisduval, 1872
Othorene bernardoespinozai Brechlin & Meister, 2011
Othorene cadmus (Herrich-Schäffer, 1854)
Othorene carameridensis Brechlin & Meister, 2013
Othorene cearaiana Brechlin & Meister, 2013
Othorene hodeva (Druce, 1904)
Othorene intermedia Rothschild, 1907
Othorene kitchingi Brechlin & Meister, 2013
Othorene lapaziana Brechlin & Meister, 2011
Othorene peggyae Brechlin & Meister, 2011
Othorene purpurascens (Schaus, 1905)
Othorene vanschayckorum Brechlin & Meister, 2011
Othorene verana (Schaus, 1900)
Othorene winbrechlini Brechlin & Meister, 2011


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilde av Othorene hodeva Arkivert 19. september 2012 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Othorene i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Othorene hos NCBI 
(en) Kategori:Othorene – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Othorene – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Othorene. Med bilder av de fleste artene [1]
Bathyphlebia

Bathyphlebia er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Store (vingespenn 100-120 millimeter), brunlige påfuglspinnere. Forvingene er litt sigdformede hos hannene, bredere og rundere hos hunnene. Langs ytterkanten går det en mørk linje. I motsetning til de fleste andre Ceratocampinae har de en øyeflekk på bakvingen, på undersiden gjerne også på forvingen.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Bathyphlebia R. Felder, 1874
Bathyphlebia aglia R. Felder & Rogenhofer, 1874 — Colombia
Bathyphlebia aglioides Naumann, Brosch & Wenzel, 2009
Bathyphlebia eminens (Dognin, 1891) — Ecuador
Bathyphlebia eminentoides Brechlin & Meister, 2009
Bathyphlebia flavior Oiticica & Michener, 1950
Bathyphlebia johnsoni Oiticica & Michener, 1950
Bathyphlebia rufescens Oiticica & Michener, 1950


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Bathyphlebia i Encyclopedia of Life 
(en) Bathyphlebia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Bathyphlebia hos NCBI 
Bathyphlebia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Bathyphlebia. Med bilder av de fleste artene [1]
Nevabukta

Nevabukta (russisk: Невская губа, Nevskaya Guba), også kjent som Kronsjtadtbukta, er den østligste delen av Finskebukta, avgrenset av øya Kotlin (svensk: Reitskär) og St. Petersburgsdemningen i vest. I buktas østre del finnes Nevas utløp, og hele bukta befinner seg innenfor grensene for St. Petersburg.
Nevabukta er rundt 22 km lang og 15 km bred, men kun tre til fem meter dyp. I sommermånedene kan lufttemperaturen komme opp i 17–19 °C, mens den kan falle til –24 °C om vinteren. Bukta fryser i november-desember, og isen blir liggende til april. Isbrytere sørger imidlertid for å holde den åpen for skipstrafikk året rundt.
Det utbredte navnet Kronsjtadtbukta er etter det svensk-tyske navnet på byen Kronstadt på Reitskär.


== Referanser ==


== Kilder ==
Neva Bay i Encyclopaedia of St. Petersburg (på engelsk og russisk)
Mangan(VII)oksid

Mangan(VII)oksid (også kjent som manganheptoksid eller dimanganheptoksid) er en uorganisk forbindelse med formelen Mn2O7. Den eksplosjonsfarlige væsken er svært reaktiv, og er under standard trykk og temperatur en oksidgrønn, oljeaktig væske. Håndtering av forbindelsen blir betraktet som farlig. Forbinelsen ble omtalt første gang i 1860.


== Framstilling ==
Mangan(VII)oksid framstilles gjennom å la svovelsyre (H2SO4) reagere med kaliumpermanganat (KMnO4).

  
    
      
        
          
            2
             
            K
            M
            n
            
              O
              
                4
              
            
            +
            2
             
            
              H
              
                2
              
            
            S
            
              O
              
                4
              
            
            →
            M
            
              n
              
                2
              
            
            
              O
              
                7
              
            
            +
            
              H
              
                2
              
            
            O
            +
            2
             
            K
            H
            S
            
              O
              
                4
              
            
          
        
      
    
    {\displaystyle {\rm {2\ KMnO_{4}+2\ H_{2}SO_{4}\rightarrow Mn_{2}O_{7}+H_{2}O+2\ KHSO_{4}}}}
  Dette er en svært farlig prosess, og stoffene kan eksplodere av seg selv, eller ved kontakt med organisk materiale.


== Referanser ==
Schausiella

Schausiella er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Nokså store (vingespenn 80-90 millimeter), mer eller mindre rødbrune påfuglspinnere med avrundede vinger som er smalere og mer tilspisset hos hannene. Forvingen har en mørk lengdestrek som sammen med mørke vingeårer ligner på nervene i et vissent blad. Det er gjerne en liten, hvit flekk ved roten av vingen, men ingen øyeflekker.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Schausiella Bouvier, 1930
Schausiella arpi (Schaus, 1892)
Schausiella carabaya (W. Rothschild, 1907)
Schausiella denhezorum Lemaire, 1969
Schausiella janeira (Schaus, 1892)
Schausiella longispina (W. Rothschild, 1907)
Schausiella moinieri Lemaire, 1969
Schausiella polybia (Stoll, 1781)
Schausiella santarosensis Lemaire, 1982
Schausiella spitzi Travassos, 1958
Schausiella subochreata (Schaus, 1904)
Schausiella toulgoeti Lemaire, 1969


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Schausiella i Encyclopedia of Life 
(en) Schausiella i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Schausiella hos NCBI 
(en) Kategori:Schausiella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Schausiella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Schausiella. Med bilder av de fleste artene [1]
Ptiloscola

Ptiloscola er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 50 millimeter), gråbrune påfauglspinnere. Som vanlig er hunnene større, kraftigere og mer bredvingede enn hannene. Disse artene er temmelig ensfargede, men forvingen kan ha en liten, hvit flekk.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Ptiloscola Michener, 1949
Ptiloscola bipunctata Lemaire, 1972
Ptiloscola burmeisteri Meister & Brechlin, 2008
Ptiloscola cinerea (Schaus, 1900)
Ptiloscola dargei Lemaire, 1971
Ptiloscola descimoni Lemaire, 1971
Ptiloscola lilacina (Schaus, 1900)
Ptiloscola paraguayensis Brechlin, Meister & Drechsel, 2008
Ptiloscola photophila (W. Rothschild, 1907)
Ptiloscola rorerae (Schaus, 1928)
Ptiloscola surrotunda (Dyar, 1925)
Ptiloscola wellingi Lemaire, 1971
Ptiloscola wolfei Brechlin & Meister, 2008


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Ptiloscola i Encyclopedia of Life 
(en) Ptiloscola i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ptiloscola hos NCBI 
(en) Kategori:Ptiloscola – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ptiloscola – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Ptiloscola. Med bilder av de fleste artene [1]
Rachesa

Rachesa er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Ganske store (vingespenn 80-100 millimeter), rødbrune påfuglspinnere. Som vanlig er hunnene kraftigere med bredere vinger enn hannene. Forvingen har en mørk lengdestrek og ofte en liten, hvit flekk i midten.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Rachesa Michener, 1949
Rachesa adusta (W. Rothschild, 1907)
Rachesa alegrensis Brechlin & Meister, 2011
Rachesa breteuili (Bouvier, 1927)
Rachesa chrisbrechlinae Brechlin & Meister, 2011
Rachesa lampei Brechlin & Meister, 2011
Rachesa nisa (Druce, 1904)
Rachesa reventador Lemaire, 1975
Rachesa sinjaevorum Brechlin & Meister, 2011
Rachesa viksinjaevi Brechlin & Meister, 2011


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Rachesa i Encyclopedia of Life 
(en) Rachesa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rachesa hos NCBI 
Rachesa – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Rachesa. Med bilder av de fleste artene [1]
Aad Davidsen Kløve

Aad Davidsen Kløve (født 1772, døpt 18. juni, død 13. juni 1841) var en norsk gårdbruker og stortingsrepresentant i 1814 til det første overordentlige Storting. Han representerte Søndre Bergenhus amt. Han var medlem av deputasjonen som møtte Christian Frederik 10. oktober da han reiste tilbake til Danmark.
Kløve var født på Kløve på Voss hvor han drev gården han arvet etter faren. Han var gift med Sigrid Brynjulfsdatter Norheim.


== Referanser ==


== Kilder ==
Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet, 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K digital utgave side 485
Biografisk informasjon om    Aad Davidsen Kløve   , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)


== Eksterne lenker ==
(no) Aad Davidsen Kløve hos Norsk senter for forskningsdata
Citioica

Citioica er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 60 millimeter), gråbrune påfuglspinnere. Forvingene har to smale, mørke streker, ellers få eller ingen tegninger.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 15 slekter, Amerika
Slekten Citioica Travassos & Noronha, 1965
Citioica anthonilis (Herrich-Schäffer, 1854) — Ecuador, Mexico
Citioica guyaensis Brechlin & Meister, 2011
Citioica homonea (Rothschild, 1907) — Ecuador
Citioica rubrocanescens Brechlin & Meister, 2011


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Citioica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Citioica hos NCBI 
(en) Kategori:Anisota – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Citioica – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Citioica. Med bilder av de fleste artene [1]
Vi bygger landet (film)

Vi bygger landet er en norsk film fra 1936, regissert av Olav Dalgard. Filmen er en såkalt «arbeiderfilm», som ble laget på oppdrag fra Arbeidernes Opplysningsforbund for å motivere velgere i byene til å stemme på Arbeiderpartiet i stortingsvalget 1936. Den inngår i den såkalte «arbeiderfilmtrilogien» sammen med Norge for folket (1936) og By og land hand i hand (1937).


== Eksterne lenker ==
(en) Vi bygger landet på Internet Movie Database 
(no) Vi bygger landet i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Vi bygger landet hos Filmfront 
Om filmen på nettstedet www.arbeiderkultur.no
Om filmen på nettstedet www.filmfront.no
Norge for folket

Norge for folket er en norsk spillefilm fra 1936, regissert av Helge Lunde. Filmen ble laget på oppdrag fra Arbeidernes Opplysningsforbund for å motivere velgere på landsbygda til å stemme. Den inngår i den såkalte «arbeiderfilmtrilogien» sammen med Vi bygger landet (1936) og By og land hand i hand (1937).


== Eksterne lenker ==
(en) Norge for folket på Internet Movie Database 
(no) Norge for folket i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Norge for folket hos Filmfront 
Om filmen på nettstedet www.arbeiderkultur.no
Om filmen på nettstedet www.filmfront.no
By og land hand i hand

By og land hand i hand er en norsk spillefilm fra 1937, regissert av Olav Dalgard.
Filmen omtales gjerne som en «arbeiderfilm», fordi den er en av flere filmdramaer fra 1930-tallet som den norske arbeiderbevegelsen støttet og som skulle gi publikum en forståelse for arbeiderbevegelsens politikk.


== Handling ==
Den velstående godseieren Hans Bjørnstad blir oppsøkt av sine arbeidere, som ønsker en lønnsøkning. Men han blir sjokkert over deres radikale sosialistiske ideer.
Senere snakker Bjørnstad med en annen grunneier, Nils Tveit, som var mer sympatisk overfor arbeidernes sak. Gjennom samtaler med familie-medlemmer innser de to fordelene som denne politikken har medført, og nødvendigheten av samarbeid mellom by og land for nasjonens velstand.


== Skuespillere ==
Rønnaug Alten som Tora Larsen
Hans Bille som Hans Bjørnstad, en bonde fra Norge
Kolbjørn Brenda som Anton
Oscar Egede-Nissen som Ole Larsen.
Hilda Fredriksen som en kvinne fra Ullern
Jens Holstad som Larsen
Tryggve Larssen som Svarte-Pelle
Georg Løkkeberg som Georg Larsen, en ingeniør
Ida Rothmann som Sonja.
Toralf Sandø som Knudsen, en formann
Gunnar Simenstad som Adolf, en arbeider.
Eva Steen som Katrina Larsen
Lars Tvinde som Nils Tveit, en bonde fra Norge.


== Eksterne lenker ==
(en) By og land hand i hand på Internet Movie Database 
(no) By og land hand i hand i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) By og land hand i hand hos Filmfront 
Om filmen på nettstedet www.arbeiderkultur.no
Lineær uavhengighet

I lineær algebra er en mengde vektorer lineært uavhengige dersom ingen av vektorene kan uttrykkes som en lineærkombinasjon av de andre, det vil si som en endelig vektet sum av de andre vektorene.  En mengde vektorer er lineært avhengige dersom de ikke er lineært uavhengige.  
Begreper som dimensjon, basis og matriserang er alle nært knyttet til definisjonen av lineær uavhengighet.
I det tredimensjonale euklidske vektorrommet R3 vil fire vektorer alltid være lineært avhengige.  De tre basisvektorene e1 = (1,0,0), e2 = (0,1,0) og e3 = (0,0,1) er lineært uavhengige.


== Definisjon ==
En endelig mengde vektorer {v1, v2,...vn} i et vektorrom V er lineært uavhengige dersom ligningen

  
    
      
        
          ∑
          
            i
            =
            1
          
          
            n
          
        
        
          a
          
            i
          
        
        
          
            v
          
          
            i
          
        
        =
        0
        
      
    
    {\displaystyle \sum _{i=1}^{n}a_{i}\mathbf {v} _{i}=0\,}
  medfører at alle koeffisientene ai, i = 1, ..., n er lik null.  Ellers er vektorene lineært avhengige.


== Utspenning, basis og dimensjon ==
Den lineære utspenningen av en endelig mengde vektorer S = {v1,v2,...vn} er definert som mengden av alle lineærkombinasjoner av vektorene.  Vektoren u vil være lineært avhengig med vektorene i S hvis og bare hvis u er inneholdt i utspenningen til S.  Det eksisterer da koeffisienter bi slik at

  
    
      
        
          u
        
        =
        
          ∑
          
            i
            =
            1
          
          
            n
          
        
        
          b
          
            i
          
        
        
          
            v
          
          
            i
          
        
        
      
    
    {\displaystyle \mathbf {u} =\sum _{i=1}^{n}b_{i}\mathbf {v} _{i}\,}
  Den lineære utspenningen vil være et endelig-dimensjonalt underrom.  Dersom vektorene vi er lineært uavhengige, så utgjør disse en algebraisk basis for underrommet.  Dimensjonen til underrommet er lik antall vektorer i S, det vil si n.


== Litteratur ==
Fr. Fabricius-Bjerre (1977). Lærebog i geometri.  Del 1: Analytisk geometri.  Lineær algebra. Lyngby,: Polyteknisk forlag. ISBN 978-8-7502-0439-8. Ronald Douglas Milne (1980). Applied functional analysis, an introductory treatment. London: Pitman Publishing Limited. ISBN 0-273-08404-6.
Arbeiderfilm

Arbeiderfilm er en betegnelse på et knippe norske filmer fra 1930-tallet som ble støttet av arbeiderbevegelsen. 


== Filmliste ==
1935 – Samhold må til
1936 – Vi bygger landet
1936 – Norge for folket
1937 – By og land hand i hand
1938 – Det drønner gjennom dalen
1938 – Lenkene brytes
1939 – Gryr i Norden


== Eksterne lenker ==
Om 1930-tallets arbeiderfilmer på nettstedet www.arbeiderkultur.no