jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Valenki

Valenki (på russisk валенки, «tovestøvler», i entall valenok)  er tradisjonelle russiske vinterstøvler laget av filt. Varme sko, støvler og støvlefôr av filt kan også kalles katanker (eventuelt i flertallsformen katanka), kartanker (eventuelt kartanka, i entall kartank) på russenorsk og i dialekter i Finnmark og tovet ullfot, labber og annet på norsk. 


== Valenki og katanka ==

Støvlene er tovet fullstendig av ull og mangler såler, men er slitesterke. De gir god isolasjon mot vintertemperaturer ned mot førti kuldegrader. Støvlene er ikke vanntette, og brukes ofte med kalosjer (gummisko) utendørs. De bæres av både gamle og unge, kvinner og menn, ute og inne.
Det er stor produksjon av valenki i Russland. Det er også flere små valenki-museer, blant annet i den vesle byen Mysjkin. I Finnmark brukes katanker når det er kaldt, og disse kjøpes vanligvis i Russland.Kartanka toves av saueull og brukes med overtrekkssko eller fotposer. Kartanka brukes også som filttøfler inne i skaller, samisk fottøy av reinsdyrskinn som tradisjonelt isteden ble isolert med sennegress. 
Andre definerer katanker som «en stivere utgave av dosso, en tovet ullfiltsokk som brukes i skaller.»  Betegnelsene har kommet inn i norske dialekter i nord gjennom kontakten med nabofolk: Også i russisk kan filtstøvlene valenki kalles katanki. Dosso kommer av ordet tosso som på finsk og kvensk kan brukes om «tøffel, sko».


== Se også ==
Filttøfler, tovesko, varme tøfler av filt
Skaller, samiske skinnsstøvler
Kamikker, tradisjonelle grønlandske støvler
Lapti, tradsjonelle russiske bastsko
Sapogi, russiske langstøvler (skaftestøvler)Andre russiske vinterplagg:

Telogreika, vattert, russisk bomullsjakke
Usjanka, russisk loslue i pels
Afghanka, den russiske hærens uniform i Den afghansk-sovjetiske krig 1978–1989


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Valenki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om valenki (på engelsk)
Stortindelva

Stortindelva er ei elv i Lyngen kommune i Troms og Finnmark. Den ligger på vestsida av Lyngsalpan og munner ut i Jægervatnet (7,2 km²), som ligger bare 3 meter over havnivå. Fra Jægervatnet renner Jægervasselva videre til Ullsfjorden. Stortindelva er 12,2 km lang, og har et nedbørfelt på 39,14 km². Middelvannføringen ved munningen er 2,61 m³/s.. Jægervasselva, og dermed også Stortindelva, ble vernet mot kraftutbygging i Verneplan IV for vassdrag. Stortindelvas nedbørfelt er helt uten tekniske inngrep og så godt som hele nedbørfeltet ligger innenfor Lyngsalpan landskapsvernområde. Elva har navn etter Stortinden (1512 moh), som ligger nord og øst for elvas nedre løp.
Elva har utspring fra Brevatnet (542 moh), som ligger sørøst for Isskardtindan. Den renner derfra mot nordøst og ned til Holmevatnet (417 moh) og deretter Storvatnet (410 moh), før den fortsetter mot nord og faller bratt ned i Stortinddalen sørøst for Stortinden. Elva snur nå mot vest og renner rolig gjennom en bred og flat dal. Direkte sør for Stortinden øker fallet i elva igjen, og den renner i stryk ned mot de skogkledte områdene sørøst for Jægervatnet, hvor den endrer retning mot nordvest og munner ut i Jægervatnet på vestsida av Stortinden.
Nedbørfeltet til Stortindelva er preget av de alpine landskapsformene i Lyngsalpan, med tinder opp i over 1500 moh,  botner, isbreer og store aktive urer. I Stortinddalen og ved munningen av Stortindelva i Jægervatnet ligger særegne fluviale akkumulasjonsformer. Bortsett fra de nederste tre kilometrene, som er skogkledt, så er Stortindelvas nedbørfelt stort sett uten vegetasjon av betydning.


== Referanser ==
Liste over kulturminner i Surnadal

Liste over kulturminner i Surnadal er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Surnadal. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Surnadal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Rindal

Liste over kulturminner i Rindal er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Rindal. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Rindal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Halsa

Liste over kulturminner i Halsa er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Halsa. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Halsa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Aure

Liste over kulturminner i Aure er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Aure. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Aure – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Helseetaten i Oslo

Helseetaten i Oslo (Helseetaten) er en etat i Oslo kommune under Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenester. Helseetaten ble opprettet i 2012 gjennom en sammenslåing av Legevakten og Tannhelsetjenesten Oslo KF samt deler av Helse- og velferdsetaten og deler av Storbyavdelingen. Etaten ledes av direktør Hilde Therese Hamre.
Helseetaten driver Oslos offentlige legevakt og tannhelsetjeneste. Etaten har oppgaver knyttet til folkehelse, smittevern, miljørettet helsevern, migrasjonshelse og omsorgsrelaterte tjenester. Etaten ivaretar Oslos kommunelegefunksjon og har også ansvar for tilsyns-, revisjons- og kontrolloppgaver. Etaten ivaretar Byrådsavdeling for eldre og sosiale tjenesters operative systemeieransvar for sektorens fagsystemer. Etaten har bred helsefaglig kompetanse innenfor folkehelse, samfunnsmedisin og klinisk helsearbeid.


== Organisering ==
Helseetaten ledes av direktøren og hans lederteam med medlemmer fra hver av de sju avdelingene:

Adminstrasjonsavdelingen
Fagsystemavdelingen
Tannhelsetjenesten
Allmennlegevakten
Folkehelse- og omsorgsavdelingen
Avdeling for psykososiale tjenester
Avdeling Aker


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Endre Sandvik

Endre Sandvik (født 12. juli 1956, død 31. august 2021) var en norsk medisiner. Han var prosjektdirektør i Oslo kommune fra august 2018. 
Sandvik hadde sin utdannelse fra Københavns Universitet, Universitetet i Oslo og Johns Hopkins Bloomberg School of Public Health. Sandvik var kommunaldirektør i byrådsavdeling for eldre, helse og arbeid fra desember 2013 frem til august 2018. 
Fra 1986 arbeidet Sandvik som assistentlege ved Aker sykehus og var etter dette også bydelsoverlege og direktør ved Oslo kommune legevakt og direktør i Helseetaten fra 2012. Året etter fikk han stillingen som kommunaldirektør.
Han var spesialist i allmennmedisin og samfunnsmedisin.


== Referanser ==
Svea Skilag

Svea Skilag (stiftet 8. april 1972) er et idrettslag fra Lunner. Laget ble tatt opp, godkjent og registrert av Norges Skiforbund, Norges Idrettsforbund og Hadeland skikrets i 1972. Svea Skilag ble tatt opp som medlem i Norges Friidrettsforbund i 1981/82.
Senteret for foreningens aktivitet er Svea Sportshytte, beliggende et par kilometer nord for vannet Svea. Rundløypa ved skistua er lysløype.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Jorunn Hodne

Jorunn Hodne (født 15. september 1965 i Stavanger) en norsk artist, kjent både som soloartist, tidligere kulturjournalist og skuespiller.
Hun er oppvokst i Stavanger. Sammen med Ingvill Bjorland hadde hun prosjektledelse for kunstfabrikken Tou Scenes festival Tou Camp 2011. 
Jorunn Hodne ga ut sitt debutalbum Trespassing i mai 2010 etter flere singelutgivelser. Høsten 2011 spilte hun rollen som Fru Conradas i indierockstykket Sonny, skrevet av Tore Renberg, basert på Kaizers Orchestra sitt musikkunivers. 
Som ansatt i TV Vest og TV Aftenbladet i perioden 1998 - 2009 stod hun bak flere prisbelønte programkonsepter sammen med kollega Ola Petter Steinsland og Ingvill Bjorland.


== Diskografi ==
AlbumTrespassing (2010)
Move On (2012)
My Country Side of the Story (2016)
On a Day Like This (2017)SinglerComing Home (2008)
Everybody Else But Me (2008)
Broken Man (2010)
Here She Goes Again (2012)
Down That Road (2012)
Uncle Louis/Voi Voi (2013)
Breaking Free (2016)
Lady Luck (2016)
Nothing's Gonna Get In Our Way (2016)
When I Say Nothing (2016)
I'm Gonna Leave You for a Texan (2017)
Car Crash (2017)
On A Day Like This (2017)
You Don't Believe In Love (2018)


=== Deltar på ===
Reidar Larsen: Storyteller (1997)
Peter Nordberg: Tiden visar vägen (1999)
By:Larm: Lille Ert by:Larm 99 Stavanger (1999)
Artister i Rogaland: Nå e det tid (2005)
Varmestuens venner: La oss leve for hverandre (2006)
CMM Music: Ei med alt! – Rogalandsartister synger sine favorittsanger (2008)
Varmestuens venner: Varmestuens venner 35 år (2008)
Jam & Glenn Lyse: Back In the Game (2009)
Eivind Klemetsen: Just in Time (2011)
Artistforbundet: Out of Norway – Selected Songs from Norwegian Artists (2011)
Artister for sykehusbarn: Høstløv (2013)
Eivind Klemetsen: Just in Time (2017)
Sverre Kvam: En samling (2018)


== Referanser ==
Semb hovedgård

Semb Hovedgård er en norsk herregård som ligger ved Borrevannet i Horten kommune i Vestfold og Telemark.


== Historikk ==

Gården ble utvidet da industrigründeren Sam Eyde kjøpte den sammen med flere naboeiendommer i 1916.
I 1990 ble Borre Golfbane etablert på eiendommen. I tillegg ble gården pusset opp og stutteri og nytt tennisanlegg bygd.I 2011 la eieren Einar Nagell-Erichsen prakteiendommen på 1760 mål ut for salg til en prisantydning på 170 millioner kroner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Semb hovedgård – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Toussaint (Seine-Maritime)

Toussaint er en kommune i departementet Seine-Maritime i regionen Normandie nord i Frankrike.
Det er en jordbrukslandsby i Pays de Caux, 23 km nordøst for Le Havre, på D926, som er den sørlige innfart til Fecamp.


== Befolkningsutvikling ==
Antall innbyggere i kommunen Toussaint (Seine-Maritime)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Toussaint (Seine-Maritime) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Gymnasterka

Gymnasterka (på russisk гимнастёрка) er en russisk uniformstrøye i form av en kittel med lav krage og knepping halvveis ned på brystet som ble båret med belte i livet. Plagget var i bruk i ulike modeller i Den keiserlige russiske hær og i Den røde armé fra 1870- til 1960-tallet. Snittet likner en tradisjonell kosovorotka eller «russerbluse».


== Historikk ==
Gymnasterka ble tatt i bruk omkring 1870 som hvit sommeruniform for russiske regimenter utstasjonert i Turkestan. Plagget var praktisk og bekvemt, og bruken  spredte seg til andre avdelinger, etter hvert også i kamuflerende khaki og med plateformede epåletter og brystlommer.
Etter den russiske revolusjonen fikk Den røde armé en variant med brede bånd foran, og både bolsjeviker og hvitegardister brukte plagget i ulike varianter og farger under den russiske borgerkrigen tidlig på 1920-tallet. Plagget ble imidlertid avskaffet av Den røde armé i 1921. Det ble gjeninnført med vanlig skjortekrage i 1935, endret tilbake til sitt opprinnelige snitt med ståkrage fra tsartida i 1943, og endelig avskaffet i 1965 da det ble erstattet med moderne jakker. 
Den røde armés gymnasterka ble båret sammen med uniformsluer som høylue (skyggelue med rund pull), budjonovka (høy, spiss skyggelue) og pilotka (russisk båtlue) eller stålhjelm.
Også russiske politifolk, både i tsarveldet og i Sovjetunionen, brukte gymnasterka som sommeruniform fram til 1950-tallet.

		
		


== Se også ==
Kosovorotka, tradisjonell russerskjorte med lav krage og kort halslukning på skrå
Telnjasjka, stripete trøye for russiske marine- og elitesoldater


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gymnastyorkas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Linjegods

Linjegods AS var et logistikkselskap med hovedkontor i Oslo, dannet i 1972, og som opphørte under eget navn i 1992 etter at NSB solgte seg ut. Direktør for Linjegods AS har blant annet vært Øyvind Leonhart Arnt Nordby.
Tidligere Linjegods AS, som i dag er en del av konsernet Schenker, har bakgrunn i stykkgodsavtalen (1970) mellom NSB og NRF (Norges Rutebileierforbund) og Godssentralen som drev de største terminalene utenfor NSB-systemet. Linjegods ble dannet 15. september 1972 med følgende eiere: NSB (47,5 prosent), Norges Rutebileierforbund (47,5 prosent) og Thagaard Investment (5 prosent). 1. januar 1973 ble NSB og Rutebilselskapenes terminaler slått sammen. Linjegods hadde da til sammen 70 terminaler og 4500 ekspedisjonssteder og 3000 ansatte. Eierforholdet ble senere endret ved at NSB og Rutegods – senere TI (Transport Invest) eide 50% hver fra 1980. Svenske Bilspedition kom etter hvert også inn på eiersiden (20 prosent), og NSB og Transportinvest (TI) med 40 prosent hver. I 1992 solgte NSB seg ut av Linjegods. TI eide da 67 prosent og Bilspedition 33 prosent. Bilspedition kjøpte seg også opp i TI og eide nesten 43 prosent av aksjene der. I 2005 solgte TI resten av sine aksjer til Schenker, som i mellomtiden hadde kjøpt opp svenske Bilspedition, og var selv blitt kjøpt av de tyske statsbanene Deutsche Bahn. Fra 1. januar 2007 heter selskapet Schenker AS.
Huang Juezi

Huang Juezi  (forenklet kinesisk: 黄爵滋, tradisjonell kinesisk: 黃爵滋, pinyin: Huáng Juézī; født 1793 i fylket Yihuang i provinsen Jiangxi, død 1853 i Beijing）var en lærd mandarin og embedsmann under Qing-dynastiet i Kina. Han var en sterk bekjemper av opiumshandelen. Hans memoriale av 1838 til Daoguang-keiseren som beskrev problemene som opiumet bragte med seg, bidro til utnevnelsen av  Lin Zexu atil keiserlig kommissar for å bekjempe opiumsproblemet, noe som snart skulle føre til utbruddet av første opiumskrig mot Storbritannia. 


== Referanser ==
Steinestø

Steinestø er et tidligere fergested i Åsane bydel i Bergen kommune. Fram til åpningen av Nordhordlandsbrua i 1994 gikk det ferge over til Knarvik i Lindås kommune. Kaien brukes i dag som opplagskai for ferger.


== Se også ==
Knarvik-Steinestø
Rødfjesuakari

Rødfjesuakari (Cacajo calvus) er en ape i slekten uakarier (Cacajao) eller wakarier. Den lever i Syd-Amerika.


== Utbredelse ==
Rødfjesuakari lever i Brasil og Peru. Den foretrekker skoger som delvis står under vann langs små elver, innsjøer og sumper, framfor skoger som ligger ved store elver.
Arten er et flokkdyr. Om dagen drar store flokker av begge kjønn, vanligvis på 10-20 individer, men noen ganger opptil 100, for å lete etter frø, frukt, blomster eller små dyr. Flokken blander seg noen ganger med liknende primater, som ekornaper for å finne mat.


== Utseende ==
Lengde: 38-57 cm
Hale: 14-18,5 cm
Vekt: 3-3,5 kgHudfargen varierer fra ros til dyprød. Og den har meget kort hale i forhold til kroppen. 
Underartene av den skallete uakarien har ulik farge på pelsen som har gitt dem navn: hvituakari på grensen mellom Nordvest-Brasil, gulluakari på grensen mellom Brasil og Peru, røduakari på grensen mellom Colombia og Brasil og lysrygget røduakari lenger øst.


== Eksterne lenker ==
(en) Rødfjesuakari i Encyclopedia of Life 
(en) Rødfjesuakari i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Rødfjesuakari hos Fossilworks 
(en) Rødfjesuakari hos ITIS 
(en) Rødfjesuakari hos NCBI 
(en) Kategori:Cacajao calvus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cacajao calvus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cacajao calvus – detaljert informasjon på Wikispecies 
ARKive
Electric Banana Band

Electric Banana Band er en svensk musikkgruppe, etablert i 1977 til TV-serien Trazan & Banarne. De deltok i Melodifestivalen 2006 med sangen Kameleont.


== Medlemmer ==
Lasse Åberg – Sang
Klasse Möllberg – Sang
Janne "Zebran" Schaffer – Gitar
Peter Ljung – Keyboard
Mårgan Höglund – Trommer
Pablo Cepeda – Slagverk
Thobias Gabrielsson – Bass
Riltons Vänner – Kor


=== Tidligere medlemmer ===
Stefan Blomqvist – Keyboard
Per Lindvall – Trommer
Åke Sundqvist – Slagverk
Christer Jansson – Slagverk
Tommy Cassemar – Bass
Sven Lindvall – Bass
Magnus og Henrik Rongedal – Kor
Marianne Flynner – Kor
Maria Wickman – Kor
Annica Boller – Kor


== Diskografi (utvalg) ==
1977 – Sångtajm med Trazan och Banarne
1978 – É bananerna fina?
1981 – Electric Banana Band
1983 – Banantårta och tigerkaka
1984 – Djungelmums
1984 – Livet i regnskogarna
1986 – The golden years
1998 – Electric banana tajm
1999 – Trazan & Banarnes bästa
2000 – Nu e're djur igen
2005 – Electric Banana Bands och Trazan & Banarnes bästa
2006 – Kameleont


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Electric Banana Band – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Electric Banana Band på Apple Music 
(en) Electric Banana Band på Discogs 
(en) Electric Banana Band på MusicBrainz 
(en) Electric Banana Band på SoundCloud 
(en) Electric Banana Band på Spotify 
(en) Electric Banana Band på Songkick 
(en) Electric Banana Band på Last.fm 
(en) Electric Banana Band på Genius — sangtekster 
(en) Electric Banana Band på AllMusic
Guan Tianpei

Guan Tianpei (forenklet kinesisk: 关天培; tradisjonell kinesisk: 關天培; Wade–Giles: Kuan T'ien-p'ei; født i 1781 i Chuzhou i provinsen Jiangsu i Kina, falt 26. februar 1841 ved Bocca Tigris) var en kinesisk admiral under Qing-dynastiet og kjempet under første opiumskrig. I 1838 etablerte han gode forbindelser med den britiske admiral Frederick Maitland. Guan kjempet i det første slaget ved Chuenpee (1839), det annet slag ved Chuenpee (1841) og i slaget ved Bocca Tigris (1841). En britisk beskrivelse av hans død i Anunghoyfortene under slaget lyder:

Among these, the most distinguished and lamented was poor old Admiral Kwan, whose death excited much sympathy throughout the force; he fell by a bayonet wound in his breast, as he was meeting his enemy at the gate of Anunghoy, yielding up his brave spirit willingly to a soldier's death, when his life could only be preserved through the certainty of degradation. He was altogether a fine specimen of a gallant soldier, unwilling to yield when summoned to surrender, because to yield would imply treason.


== Referanser ==
Trazan & Banarne

Trazan & Banarne var et svensk barneprogram som ble sendt i Sveriges Television i perioder fra premieren som Jullovsmorgon jula 1976 til 1982. Tittelkarakterene Trazan Apansson og Banarne ble spilt av Lasse Åberg og Klasse Möllberg. Programmet bestod av en blanding av sketsjer og musikkinnslag med Trazan, Banarne og Electric Banana Band mellom visning av småfilmer, deriblant tegnefilmer om Lucky Luke. 
Electric Banana Band utgav også flere plateinnspillinger med sanger og sketsjer. I begynnelsen av 2000-tallet ble CD-ROM-spillet Speltajm utgitt.


== Handling ==

Vennene Trazan Apansson, en lett komisk person basert på Tarzan, og apen Banarne bor i en koie i jungelen med en trampoline. Deres normale mat er bananer. De forteller eventyr til hverandre og diskuterer om figurer som fantomet. De synger også sanger, Trazan spiller banjo og Banarne gitar. Iblant besøker stuntmannen Johan Thorén dem. Iblant gjør de utflukter til blant annet Leksaksmuseet.


=== Olyckan ===
I 1980 produserte de TV-serien sammen med Trafiksäkerhetsverket. Da medvirket karakteren Olyckan, spilt av Ted Åström. Olyckan liker når Banarne gjør feil i trafikken, men Trazan forteller ham hvordan man må kjøre.


=== Pulver & Nicko ===
Pulver (Klasse Möllberg) og Nicko (Lasse Åberg) var tittelkarakterene i sketsjinnslaget Pulver & Nicko. Sketsjene utspiller seg på landsbygda der to skitne, hese bønder forteller hverandre gåter og faller baklengs når de hører svaret.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Trazan & Banarne på Internet Movie Database
Leksaksmuseet

Leksaksmuseet («Leketøymuseumet») er et museum i Fisksätra i Nacka kommune i Stockholms län i Sverige. Leksaksmuseet åpnet 30. august 1980 ved Mariatorget i Stockholm, og fra 2005 til 2017 lå det på Tegelviksgatan 22 i Södermalm, i anslutning til Spårvägsmuseet. I 2018 åpnet museet i Nacka.
I museumet finnes blant annet Järnvägssällskapet's modelljernbaner.


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Leksaksmuseet – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Odd Pedersen

Odd Pedersen (født 16. mai 1929, død 6. januar 2000) var en norsk idrettsleder og tidligere skøyteløper som representerte Norge og klubbene IF Gimsøy, IF Herkules og Oslo SK.
Han var president i Norges Cykleforbund i 2 perioder (1969–1972 og 1976–1978) og i Norges Skøyteforbund (1990–1997). I skøyteforbundet ble han valgt inn fra IF Herkules. Pedersen var styremedlem i Norges olympiske komité i to perioder (1977–1980 og 1994–1996).
Som aktiv skøyteløper deltok han i fire allround-NM på skøyter (1952, 1953, 1954 og 1955). Pedersen var med i to nordiske allroundmesterskap, sitt første på Bislett stadion, Oslo 1953 og det andre i Helsingfors 1955, hvorav han vant 10 000 meter i 1953. Han gikk to skøytelandskamper som senior begge mot Nederland og på Bislett stadion i henholdsvis januar 1954 og januar 1955. Norge vant begge landskampene 82–62 (i 1954), 97–47 (i 1955).Pedersen er far til syklistene Dag Erik og Atle Pedersen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Per Jorsett, red. (1996). «Odd Pedersen». Hvem er hvem i norsk idrett? (norsk). Schibsted. s. 115. ISBN 8251616409.  [En VG-bok]


== Eksterne lenker ==
(en) Odd Pedersen – Olympedia 
(en) Odd Pedersen – Speedskatingbase.eu 
(en) Odd Pedersen – SpeedSkatingNews.info
Høgholmen

Høgholmen er navn på mange holmer og øyer i Skandinavia og Finland, herunder

Högholmen (Helsingfors), dyrepark i Helsingfors
Høgholmen (Lindesnes) i Lindesnes