jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Bertil Tungodden

Bertil Tungodden (født 4. mai 1963) er en norsk økonom. Han er professor ved Institutt for samfunnsøkonomi Norges Handelshøyskole (NHH) og tilknyttet som forsker ved Senter for studier av likhet, sosial organisering og økonomisk utvikling (ESOP). Han leder sammen med Alexander Cappelen «FAIR», en forskningssenter (SFF - Senter for fremragende forskning) for  innen adferdsøkonomi tilknyttet NHH og Samfunns- og næringslivsforskning.Tungodden er utdannet siviløkonom ved NHH i 1991 og tok doktorgrad (dr. oecon.) samme sted i 1993 på en avhandling om fattigdom og normativ økonomi, med Agnar Sandmo som veileder. Han har særlig forsket på moralfilosofiske spørsmål og velferdsøkonomi knyttet til fordelingsulikhet, ofte undersøkt ved hjelp av adferdsøkonomi og eksperimentelle metoder. Han har også forsket på effekten mikrokreditt i afrikanske land.Sammen med Ingvild Almås, Alexander W. Cappelen og Erik Ø. Sørensen publiserte han i 2010 en artikkel i Science om hvordan en gjennom av adferdsøkonomiske ekspriment kunne avdekke hvordan tenåringers forståelse av rettferdighet endret seg med alderen.I 2015 ble han valgt inn i Det Norske Videnskaps-Akademi i gruppe for samfunnsfag


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Bertil Tungodden i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Bertil Tungodden i BIBSYSAnsatteside ved NHH
FAIR nettisde
Personlig side
Artikler i forskning.no om Tungodden
Egalitarianism: is leximin the only option? 2000
Pfaffroda

Pfaffroda er en tidligere kommune i Erzgebirgskreis i Direktionsbezirk Chemnitz i den sørlige delen av Fristaten Sachsen. Kommunen hadde 2 805 innbyggere den 31. desember 2010.


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Pfaffroda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mihai Răzvan Ungureanu

Mihai Răzvan Ungureanu (født 22. september 1968 i Iași) er en rumensk politiker og historiker. Ungureanu var i perioden 29. desember til 12. mars 2007 rumensk utenriksminister. 
Ungureanu ble 9. februar 2012 valgt til statsminister i Romania av det rumenske parlamentet.
Ved et mistillitsvotum i parlamentet 27. april 2012 ble Ungureanys regjering kastet. Hans regjering ble 7. mai 2012 erstattet av regjeringen Ponta.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mihai Răzvan Ungureanu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Verk av og om Mihai Răzvan Ungureanu i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Ungureanu på Munzinger-Archiv
Palimpsest (planetologi)

Innen planetologien er palimpsest et gammelt krater på en ismåne i det ytre solsystemet hvis oppkastet materiale har forsvunnet på grunn av at det beveger seg på den isete overflaten eller påfølgende kryovulkansk utblåsing, og etterlater seg en sirkulær albedoformasjon, kanskje med et «spøkelse» av en kant. Isete overflater på naturlige satellitter som Callisto og Ganymedes bevarer hint av historien i disse ringene. Et typisk eksempel er Memphis Facula, en 340 km bred palimpsest på Ganymedes.


== Kilder ==
Harland, D. M. (10. november 2000). Jupiter Odyssey (englesk) (1. utg.). Springer Praxis. s. 136–137. ISBN 978-1852333010. OCLC 44461919.
Asiatouren i landeveissykling 2011–12

Asiatouren i landeveissykling 2012 er den 8. sesongen av UCI Asia Tour.


== Sammenlagt ==


=== Individuelt ===


== Ritt ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted
Truck Drivin’ Man

«Truck Drivin' Man» er en amerikansk countrysang, skrevet av Terry Fell i 1954. Terry Fell and The Fellers spilte den inn. Én av hans bandmedlemmer, Buck Owens, sang harmoni med ham på innspillingen.
«Truck Driving Man» var B-siden til Fells første singel  X 4X-0010 på plateselskapet RCA Victors label X i april 1954. A-siden, «Don't Drop It», nådde 4.-plass på Billboards countryliste (hans eneste listeplassering). Selv om «Truck Driving Man» ikke ble listeplassert, ble den etterhvert en country-klassiker som er spilt inn av utallige andre artister, blant annet Buck Owens. En norsk versjon med tekst av Finn Sidselrud kalt «Trailersjåfør»  ble utgitt med henholdsvis Inger Lise Rypdal og Nordre Sving i 1970 og 1971 på plateselskapet RCA.
I 1964 spilte Owens inn sangen selv, men unnlot fjerde vers: «When I get my call up to glory, They will take me away from this land, I'll head this truck up to Heaven, 'Cause I'm a truck drivin' man». Den ble utgitt på LP-platen Together Again / My Heart Skips a Beat (Capitol ST 2135) i 1964.
Andre som har spilt inn sangen på plate innbefatter:

Bill Anderson. Utgitt på LP-platen Bright Lights and Country Music (Decca DL 74686) i 1965
Boxcar Willie. Utgitt på CD-platen Truck Driving Favorites (Madacy 1410) i september 1994
Dave Dudley. Utgitt på LP-platen Thanks for All the Miles (Mercury SR 61172) i 1968
The Flying Burrito Brothers. Utgitt på Close Encounters to the West Coast (Betterdays YX 7218) (LP) i Japan i 1978 og på Close Encounters to the West Coast (Relix 2044) (CD) i USA i juli 1991
The Green River Boys & Glen Campbell. Utgitt på LP-platen Big Bluegrass Special (Capitol ST-1810 (stereo) og Capitol T-1810 (mono)) i november 1962
George Hamilton IV. Utgitt på singlen RCA Victor 47-8462 i november 1964. B-siden var «Little Grave»
Jimmy Martin. Utgitt på LP-platen Widow Maker (Decca DL 74536 (stereo) og Decca DL 4536 (mono)) i 1964
Ricky Nelson. Utgitt på LP-platen Bright Lights and Country Music (Decca DL 74779 (stereo) og Decca DL 4779 (mono)) / DL 74779 (stereo) i 1966
New Riders of the Purple Sage
Charley Pride
Leon Russell. Utgitt på LP-platen Hank Wilson's Back Vol. 1 (Shelter SW 8923) i september 1973
Conway Twitty. Utgitt på LP-platen Conway Twitty Sings (Decca DL 74724) i 1966
Charlie Walker. Utgitt på singlen Epic 5-9727 i oktober 1964. A-siden var «Close All the Honky Tonks»


== Norsk versjon ==
Finn Sidselrud har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Trailersjåfør».


=== Innspilling ===
Nordre Sving Blandede Mannskor og Orkester. Utgitt på singlen RCA NA 1379 i 1970.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Truck Drivin' Man på MusicBrainz
John Gray (forfatter)

For flere personer med samme navn, se John GrayJohn Gray (født 28. desember 1951 i Houston, Texas) er en amerikansk ekteskapsrådgiver, foredragsholder og forfatter. Han har en rekke universitetseksamener fra ulike fagfelt. I 1992 gav han ut boka Men Are from Mars, Women Are from Venus (Menn er fra Mars, kvinner er fra Venus) som ble en bestselger og dannet grunnlaget for en rekke bøker bygget på de samme temaene. Hans bøker har solgt i millioner eksemplarer over stpre deler av verden, samtidig som de er kritisert fra akademiske kretser for en trivial håntering av samlivspsykologi. 


== Bibliografi i utvalg ==
1992: Menn er fra Mars, kvinner er fra Venus
Mars and Venus on a Date
What You Feel You Can Heal
Men, Women and Relationships
Mars and Venus in Love
Mars and Venus Together Forever: A Practical Guide to Creating Lasting Intimacy
Mars and Venus in the Bedroom
Men Are from Mars, Women Are from Venus Book of Days
Mars and Venus Starting Over
How To Get What You Want and Want What You Have
Children Are from Heaven
Practical Miracles for Mars and Venus: Nine Principles for Lasting Love, Increasing Success, and Vibrant Health in the Twenty-first Century
Mars and Venus in the Workplace
Truly Mars & Venus
The Mars & Venus Diet & Exercise Solution
Why Mars and Venus Collide: Improving Relationships by Understanding How Men and Women Cope Differently with Stress
Mars and Venus: 365 Ways to Keep Passion Alive
Venus on Fire, Mars on Ice – Hormonal Balance – The Key to Life, Love, and Energy


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) John Gray (U.S. author) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) John Gray på Internet Movie Database 
(en) John Gray hos The Movie Database 
(en) John Gray hos Internet Broadway Database 
(en) John Gray på MusicBrainz 
(en) John Gray på Songkick 
(en) John Gray Bio at Official Web Site
(en) Lacitis, Erik (29. mars 1996). «Promoting Closeness -- John Gray Of `Venus/Mars' Fame Is A One-Man Advice Industry». Seattle Times. Besøkt 17. oktober 2008. 
(en) Aamidor, Abe (24. februar 1998). «`Mars, Venus' Author Finds His Messages Hitting Home». Indianapolis Star And News. Besøkt 17. oktober 2008. 
(en)  Goldacre, Ben (10. februar 2005). «A varying degree». The Guardian. Besøkt 17. oktober 2008. 
(en) Guinness, Daphne (31. januar 2008). «Back to Mars and Venus». The Age. Besøkt 17. oktober 2008.
Atferdsøkonomi

Atferdsøkonomi (engelsk behavioral economics) er en vitenskap som studerer hvordan individer foretar økonomiske beslutninger i praksis. Fagfeltet er en krysning av psykologi og mikroøkonomi. Ved bruk av eksperimentell metode, utfordrer atferdsøkonomien standard økonomisk teori, som antar at et individ er fullkomment rasjonelt, har ubegrenset selvkontroll og er utelukkende egeninteressert.
En tidlig pioner i fagfeltet var Herbert Simons forskning på beslutningsteori og begrenset rasjonalitet. Faget fikk større oppmerksomhet da psykologen Daniel Kahneman fikk Nobels minnepris i økonomi i 2002 for forskning han hadde gjort på 90-tallet sammen med Amos Tversky. 
Ettersom faget har praktisk anvendelse i markedsføring, salg og investeringer, har populærvitenskapelige og selvhjelpsbøker om faget oppnådd relativt høye salgstall til fagbøker å være. Blant de mestselgende forfattere innen atferdsøkonomi er den israelske psykologen Dan Ariely. I 2008 utgav Richard H. Thaler og Cass R. Sunstein den bestselgende boka Nudge, som forsøkte å omsette innsikter fra atferdsøkonomien til praktiske tips for å påvirke folk til å foreta mer rasjonelle beslutninger ved hjelp av «dulting». Denne formen for anvendt atferdsøkonomi ble omtalt som «mykpaternalisme» fordi den gav oppskrift for hvordan myndigheter effektivt kan påvirke innbyggernes valg uten bruk av tvangsmidler som lovregulering eller skatter. I Storbritannia ble det etablert en egen atferdsøkonomisk senter direkte underlagt statsministerens kontor.En annen årsak til at faget har hatt et oppsving er at siste finanskrise til en viss grad har diskreditert teorier som bygger på markedseffisiens og rasjonelle aktører, slik at mange økonomer har forsøkt å forbedre modellene sine ved hjelp av psykologiske teorier. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
Daniel Kahneman Tenke, fort og langsomt (orig.tittel: Thinking, fast and slow), norsk utgave 2012 ISBN 9788253035529


== Eksterne lenker ==
Vidar Ringstad Kognitiv psykologi og atferdsøkonomi Samfunnsøkonomen nr 7 2013
Minerva Økonomen som terapeut av Ellen K. Nyhus 25. september 2009
Simon Halsey

Simon Patrick Halsey (født 1958 i London) er en britisk musiker og dirigent. Han var fra april 2001 til 2014 sjefdirigent til Rundfunkchors Berlin. Halsey er sønn av en kordirigent og av en sangerinne. Han ble utdannet ved tradisjonsrike engelske korskoler, som New College, Oxford og King’s College, Cambridge. 
I en alder av 22 ble Halsey musikkdirektør ved University of Warwick. Han ble i 2010 av tildelt den tyske fortjenesteorden Verdienstkreuz 1. Klasse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Simon Halsey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Simon Halsey på Internet Movie Database 
(en) Simon Halsey på Discogs 
(en) Simon Halsey på MusicBrainz 
(en) Simon Halsey på Spotify 
(en) Simon Halsey på Songkick 
(en) Simon Halsey på AllMusic 
(de) Simon Halsey beim Rundfunkchor Berlin
(de) Simon Halsey erhält Bundesverdienstkreuz på klassik.com
Liste over ordførere i Helgøy

Dette er en liste over ordførere i Helgøy kommune i Troms. Kommunen eksisterte fra 1886 til 1964.
Helgøy kommune tilsvarte den vestlige delen av dagens Karlsøy kommune. Ved innføringen av formannskapslovene i 1837 besto Karlsøy prestegjeld av de to sognene Karlsøy og Helgøy. Sognene hadde omfattende selvstyre, og hadde adskilt økonomi. Innen den politiske forvaltningen i kommunen dominerte imidlertid Karlsøy-delen, noe helgøyværingene var misfornøyde med. Blant annet hadde kun én av kommunens ordførere vært fra Helgøy-delen, nemlig Fredrik Altmann fra Dåfjord (1856–1860).
Den økende misnøyen, samt et vedvarende godt fiske som førte til økonomisk framgang, gjorde at helgøyværingene etter hvert ønsket å rive seg løs og bli egen kommune. Innføringen av ny skattelov på 1880-tallet gjorde at de to delene av kommunen enten måtte integreres helt eller skilles helt fra hverandre, og det ga det endelige puffet til delingen. Helgøy kommune ble opprettet 1. september 1886, og hadde da 828 innbyggere. Den nye kommunen måtte dele prest, distriktslege og lensmann med Karlsøy.
1. januar 1964 ble de to kommunene slått sammen igjen. Helgøy hadde ved sammenslåingen 1 495 innbyggere.


== Ordførerne ==


== Se også ==
Liste over ordførere i Karlsøy


== Kilder ==
Ulf L. Vinje: Folk ved havet – Karlsøy kommune 1838-1998 (s. 102-107, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Håvard Dahl Bratrein: Karlsøy og Helgøy Bygdebok. Karlsøy kommune 1989-94 (kapittel «Helgøy blir selvstendig», nettversjon via karlsoy.com)
Karlsøy og Helgøy Bygdebok (kapittel «På egne bein (1904–1911)»)
Karlsøy og Helgøy Bygdebok (kapittel «Med hilsen til Føreren»)
Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen. Statistisk sentralbyrå 1999. ISBN 82-537-4684-9
Liste over ordførere i Karlsøy

Dette er en liste over ordførere i Karlsøy kommune i Troms.
Da formannskapslovene ble innført i 1837, ble Karlsøy prestegjeld, bestående av de to sognene Karlsøy og Helgøy, egen kommune. Daværende Karlsøy kommune besto av området som i dag (pr. 2012) utgjør kommunen, pluss et område på fastlandet som i dag tilhører Lyngen kommune. Alt 1. januar 1867 ble Sørfjorden, som da var blitt eget sogn, overført til Lyngen. Dette området hadde da 862 innbyggere. 1. september 1886 ble Helgøy sogn utskilt som egen kommune. Ved delingen hadde Helgøy 828 innbyggere og den gjenværende delen av Karlsøy 1334 innbyggere.
1. januar 1964 ble Helgøy og Karlsøy kommuner slått sammen igjen til nye Karlsøy kommune. Ved sammenslåingen hadde Helgøy 1495 og tidligere Karlsøy 1919 innbyggere. Samtidig ble den gjenværende fastlandsdelen av Karlsøy, samt Svensby-området i Ullsfjord (som før 1867 også hadde tilhørt Karlsøy), slått sammen med Lyngen kommune. Fastlandsdelen av Karlsøy hadde da 1001 innbyggere.
Et fellesmøte for kommunestyrene i Helgøy og Karlsøy i 1963 vedtok at navnet på den nye, sammenslåtte kommunen skulle være Nordhav kommune. Fylkesutvalget og senere departementet underkjente imidlertid fellesmøtets navnevedtak, og navnet på den sammenslåtte kommunen ble Karlsøy.1. januar 2008 ble den søndre delen av Reinøya, med 50 innbyggere, overført fra Tromsø til Karlsøy kommune.


== Ordførerne ==


== Se også ==
Liste over ordførere i Helgøy


== Kilder ==
Ulf L. Vinje: Folk ved havet – Karlsøy kommune 1838-1998 (s. 102-107, digitalisert av Nasjonalbiblioteket)
Håvard Dahl Bratrein: Karlsøy og Helgøy Bygdebok. Karlsøy kommune 1989-94 (kapittel «Helgøy blir selvstendig», nettversjon via karlsoy.com)
Karlsøy og Helgøy Bygdebok (kapittel «På egne bein (1904–1911)»)
Karlsøy og Helgøy Bygdebok (kapittel «Med hilsen til Føreren»)
Dag Juvkam: Historisk oversikt over endringer i kommune- og fylkesinndelingen. Statistisk sentralbyrå 1999. ISBN 82-537-4684-9
Abaeis

Abaeis er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 35 millimeter), bredvingede, oransje sommerfugler med bredt mørke ytterkanter på vingenes overside.


== Levevis ==
Artene kan finnes i ulike slags åpne områder, men ikke i skog. De vandrer en god del. De drikker gjerne mineralrikt vann fra elvebredder og sølepytter.
Larvene lever på planter i erteblomstfamilien.


== Utbredelse ==
Slekten finnes i det sørlige USA og på Hispaniola.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Denne slekten blir ofte regnet til Eurema.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Coliadinae
slekt Abaeis Hübner, 1819
Abaeis nicippe (Cramer, 1779)
Abaeis nicippiformis Munroe, 1947


== Kilder ==
Abaeis på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Abaeis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Abaeis hos ITIS 
Eurema – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Heidersdorf

Heidersdorf er en kommune i Erzgebirgskreis i Direktionsbezirk Chemnitz i den sørlige delen av Fristaten Sachsen. Siden 1. april 2000 har kommunen medlem av forvaltningsfellesskapet Seiffen.  Kommunen hadde 866 innbyggere den 31. desember 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Heidersdorf – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pyrisitia

Pyrisitia er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  


== Utseende ==
Mellomstore (vingespenn ca. 32-40 millimeter), gule eller oransje sommerfugler med avrundede vinger.
Vingenes ytterkanter er mer eller mindre mørke. Hunnene er gjerne blekere enn hannene.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Amerika.
På østkysten av Nord-Amerika når slekten så langt nord som Maine, men den finnes også sør til Argentina. Det største artsmangfoldet er på Antillene.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Artene i denne slekten blir ofte regnet til Eurema.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Coliadinae
slekt Pyrisitia Butler, 1870
Pyrisitia chamberlaini Butler, 1897
Pyrisitia dina (Poey, 1832)
Pyrisitia euterpiformis Munroe, 1947
Pyrisitia leuce (Boisduval, 1836)
Pyrisitia lisa (Boisduval & Leconte, 1829)
Pyrisitia messalina (Fabricius, 1787)
Pyrisitia nise (Cramer, 1775)
Pyrisitia portoricensis (Dewitz, 1877)
Pyrisitia proterpia (Fabricius, 1775)
Pyrisitia pyro (Godart, 1819)
Pyrisitia venusta (Boisduval, 1836)


== Kilder ==
Pyrisitia på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Pyrisitia i Encyclopedia of Life 
(en) Pyrisitia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pyrisitia hos ITIS 
(en) Pyrisitia hos NCBI 
(en) Kategori:Pyrisitia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pyrisitia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Eurema – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Nitedals Krudtværk

Nitedals Krudtværk var et norsk kruttverk beliggende ved Ørfiske i Nittedal. Kruttverket ble anlagt av ingeniøren Georg Frølich i 1882, da han kjøpte en tomt på 435 dekar fra gårdene Bjertnes og Mo. 
Produksjon av svartkrutt startet 22. november 1883.
Svartkruttet ble benyttet til ulike formål, men grunnlaget for produksjonen i Nittedal var først og fremst hvalfangsten. Det ble brukt svartkrutt både som drivmiddel i harpunkanonen og i selve harpunen. I 1896 begynte kruttverket også produksjon av røksvakt krutt, som hadde militær anvendelse i skytevåpen. Fra 1906 produserte verket også det nye sprengstoffet Echo, som var en rimeligere erstatning for dynamitt. Dessuten tålte dette slag og støt uten å eksplodere, og egnet seg derfor godt til granater. Bedriften produserte også haglpatroner. 
Frølich drev kruttverket til 1917, da det ble solgt og innlemmet i det nyopprettede Norsk Sprængstofindustri, som senere ble fusjonert inn i Dyno Industrier. Bedriften trappet ned produksjonen av røyksvakt krutt etter 1917, og produksjonen av granatsprengstoffet Echo opphørte i 1920-årene. Fra da har produksjonen primært vært rettet mot det sivile marked.Arbeidsstokken bestod av mellom 16 og 50 arbeidere. Virksomheten medførte stor eksplosjonsfare, og tilsammen 17 personer ble drept i ulykker ved fabrikken. Den største ulykken inntraff 7. mai 1919, da sju mennesker omkom. Den siste ulykken 30. desember 1976 krevde to menneskeliv.Verket ble lagt ned i 1978.


== Referanser ==
Ingvild Almås

Ingvild Almås (født 10. mars 1978) er en norsk økonom. Hun er professor ved Norges Handelshøyskole fra 2017 og hovedforsker ved NHHs senter for fremragende forskning FAIR (Centre for Experimental Research on Fairness, Inequality and Rationality). Hun er også professor ved Institutet för internationell ekonomi (IIES) ved Stockholms universitet.Hun tok cand.oecon.-graden ved Universitetet i Oslo i 2004 og doktorgraden ved NHH i 2008 på en avhandling som drøftet ulikheter i lønnsnivå oppfattes som rettferdig. I 2011 vant hun Norges Banks pris til beste doktoravhandling i makroøkonomi, og hennes doktorgradsarbeid ble publisert i prestisjetunge American Economic Review i 2012 . Hun har særlig forsket på økonomisk ulikhet og hvordan en ved å analysere andelen husholdningenes forbruk som går til mat kan tallfeste mer presist økonomisk levestandard i land enn det er mulig med inntektsmål basert på nasjonalprodukt.Sammen med Bertil Tungodden, Alexander W. Cappelen og Erik Ø. Sørensen publiserte hun i 2010 en artikkel i Science om hvordan en gjennom av atferdsøkonomiske eksperiment kunne avdekke hvordan tenåringers forståelse av rettferdighet endret seg med alderen.I 2013 ble hun tildelt Nils Klim-prisenFor årene 2020–2021 er hun oppnevnt som en av to eksterne medlemmer i Norges Banks komité for pengepolitikk og finansiell stabilitet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ingvild Almås i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Ingvild Almås i BIBSYS
(en) Ansatteside ved NHH
(no) Artikler i forskning.no om Almås
Bosscha-observatoriet

Bosscha-observatoriet (engelsk: Bosscha Observatory) er det eldste observatoriet i Indonesia, beliggende i Lembang, Jawa Barat, ca. 15 km nord for Bandung. Observatoriet ligger på et seks ha stort område 1 310 moh. Den internasjonale astronomiske unions kode for Bosscha er 299.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
(en) Bosscha Observatory – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Terias

Terias er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 32-48 millimeter), mer eller mindre gule, bredvingede sommerfugler. Spissen av forvingen er vanligvis mørk, og underside har vage, brune tegninger. Sjeldnere har de mer omfattende, svarte tegninger, eller oversiden er helt brun.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene finnes gjerne på gressmark og i åpen skog, også ved dyrket mark og i hager.
De fleste artene har larver på busker og trær i erteblomstfamilien, noen nytter også planter i perikumfamilien. Larvene til den vidt utbredte Terias hecabe kan utnytte en rekke ulike fødeplanter.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, Australia og Afrika.
Mange arter, for eksempel Terias hecabe, har svært vid utbredelse.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Artene i denne slekten blir ofte ført til Eurema.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Coliadinae
slekt Terias Swainson, 1821
Terias ada (Distant & Pryer, 1887)
Terias alitha (C. & R. Felder, 1862)
Terias andersoni (Moore, 1886)
Terias beatrix (Toxopeus, 1939)
Terias blanda (Boisduval, 1836)
Terias candida (Stoll, 1782)
Terias celebensis Wallace, 1867
Terias esakii Shirôzu, 1953
Terias floricola (Boisduval, 1883)
Terias hapale (Mabille, 1882)
Terias hecabe (Linnaeus, 1758)
Terias lacteola (Distant, 1886)
Terias lombokiana Fruhstorfer, 1897
Terias mandarinula (Holland, 1892)
Terias mentawiensis Corbet, 1942
Terias novapallida Yata, 1992
Terias puella (Boisduval, 1832)
Terias regularis (Butler, 1876)
Terias sari (Horsfield, 1829)
Terias sarilata Semper, 1891
Terias senegalensis Boisduval, 1836
Terias simulatrix (Semper, 1891)
Terias smilax (Donovan, 1805)
Terias tilaha (Horsfield, 1829)
Terias nicevillei (Butler, 1898)
Terias timorensis Shirôzu & Yata, 1977
Terias tominia (Vollenhoven, 1865)
Terias upembana (Berger, 1981)
Terias zamida (Fruhstorfer, 1908)


== Kilder ==
Terias på Tree of life
Butterflies of India – Eurema hecabe [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Terias i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Terias hos NCBI 
Eurema – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database