jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Boksing under Asialekene 1966

Boksing under Asialekene 1966. Boksing var en av flere sporter under de femte Asialekene som ble arrangert i Bangkok i Thailand mellom 9. og 20. desember 1966. Det var fjerde gangen som boksing var på programmet under Asialekene. Det var elleve vektklasser for menn. Sør-Korea ble beste nasjon med fem gullmedaljer foran Thailand med tre.


== Medaljer ==


== Resultater ==


== Eksterne lenker ==
Página de los Juegos Asiáticos de 1966
Torkild Christian Dahl

Torkild Christian Dahl (født 11. september 1807 i Aarhus, død natten mellom 4. og 5. april 1872 på Moesgård) var en dansk politiker og amtmann.
Torkild Christian Dahl var en av brødrene til Carl Bodilius August Dahl. Han gikk ut fra Aarhus Katedralskole 1827, ble 1834 jurist og etter noen års virksomhet som amts- og herredsfullmektig 1837 overrettsprokurator ved Viborg Overret. I 1838 kjøpte han sammen med en venn Moesgård (ved Aarhus) med gods og ble i 1844 eneeier av dette pene godset. Allerede tidlig sluttet han seg til det nationalliberale parti, og ble 1847 valgt til stenderdeputert for setegårdseierne i Århus Stift og møtte i Viborg 1848. I dette viktige året, da en stor del av Jylland var besatt av prøyssiske tropper, var han fra mai til oktober konstituert amtmann i Skanderborg Amt.
Norges Samfundshjelp

Norges Samfundshjelp, eller bare Samfundshjelpen, var en norsk organisasjon stiftet i 1920 som skulle holde igang virksomheter og bedrifter som var rammet av streik. Organisasjonen organiserte streikebryteri med politibeskyttelse under arbeidskonflikter på tidlig 1920-tallet, og ble spesielt bemerket under storstreiken i 1921. På sitt høydepunkt hadde organisasjonen over 30 000 medlemmer. Disse var ikke våpenførende på samme linje som utenlandske tilslutninger, men var likevel sterkt inspirert av tyske Technische Nothilfe. Samfundshjelpen ble formelt nedlagt i 1935.Norges Samfundshjelp ble dannet etter initiativ fra Den norske Bankforening, Norges Handelsstands Forbund, Norges Håndverkerforbund, Norges Industriforbund, Norges Rederforbund og Norges Bondelag. Organisasjonen Samfundsvernet ble en form for paramilitær avlegger til Norges Samfundshjelp da den ble grunnlagt i 1923. 


== Eksterne lenker ==
(no) Norges Samfundshjelp i Store norske leksikon
Sammenhengskraft

Sammenhengskraft er et sosiologisk begrep som er en oversettelse fra det engelske ordet «Social Cohesion» og henviser de krefter som knytter samfunnet sammen. 
Allerede i 1893 hadde sosiologen Émile Durkheim skrevet om solidariteten som holder samfunn sammen – limet som han kalte det. Han brukte flere ganger begrepet sammenhengskraft synonymt med solidaritet –  at borgerne står sammen – at de er solidariske med hverandre. Durkheims solidaritet var en samfunnssolidaritet. Trusselen, ifølge Durkheim, var stigende egoisme og anomi (normoppløsning). 
Sammenhengskraft er et mye brukt begrep innen sosiologien for å forklare sosial tillit og sosial kapital. Sammenhengskraft er i sosiologi og statsvitenskap et begrep som brukes til å beskrive de medmenneskelige ressurser som er i et samfunn. Hvis sammenhengskraften i et samfunn er god, innebærer det at avstanden mellom gruppene i samfunnet ikke er stor, verken sosialt eller kulturelt, samt at der er mange kontaktflater mellom de forskjellige grupperinger i samfunnet.
Tanken bak begrepet er at individene, ved å inngå i sosiale relasjoner, får adgang til noen ressurser som kommer ut fra medmenneskelighet. Samtidig får disse sosiale relasjonene individene til å føle seg som gjensidig knyttet, og ikke bare som enkeltbrikker i et spill. En kan si at sammenhengskraft består av tre faktorer:

sosiale nettverk (omgangskrets, foreningsliv, frivillig arbeid, osv.)
tillit (til medmennesker, til myndigheter samt trygghet)
normer (hjelpsomhet og hensyn til de svakeste medborgere, osv.)Disse tre faktorer danner en symbiose – en sum, som professoren Robert D. Putnam kalles for sosial kapital. Når en sammenstiller disse faktorene, kan en konstatere om et samfunn har en høy eller lav sammenhengskraft. Sammenhengskraft i et samfunn kan knyttes til andre faktorer, som f.eks. kriminalitet, trygghet, helse og sykdom, økonomisk vekst og integrasjon, osv. 
Den som introduserte «sammenhengskraft» til Norden var den tidligere sosialdemokratiske statsminister i Danmark Poul Nyrup Rasmussen. Han plukket opp begrepet i de mange internasjonale diskusjonene på 1990-tallet mellom forskjellige samfunnsforskere og fra rapporter fra EU, Verdensbanken og OECD. Mye av diskusjonen handlet om globaliseringens trusler: Arbeidsledighet, velferdsstatens fremtid og innvandring. Tanken var at for å møte disse utfordringene måtte den sosiale sammenhengskraft styrkes. Et annet ord for sammenhengskraft var solidaritet.
Både OECD,
Europarådet
og EU
har jobbet mye med begrepet, og brukte det særlig mye på 1990-tallet. Det er også gitt ut en rekke forskningsrapporter om tematikken.


== Referanser ==
Gyrocheilus patrobas

Gyrocheilus patrobas er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Den lever i den sørlige delen av Nord-Amerika.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 50-60 millimeter), mørkbrun sommerfugl. Vingenes over- og underside er like. Forvingen har øyeflekker langs ytterkanten. Bakvingens bakre del er brunrød.


== Levevis ==
Arten lever langs elvebredder i barskog som vokser nokså høyt over havet. Larven lever på gress. Den har én generasjon per år.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i fjellene i Arizona.


== Systematisk inndeling ==
Plasseringen av arten i gruppen Maniolina er usikker. Om det er korrekt, er den eneste amerikanske representant for denne grupen.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Maniolina Grote, 1897
Gyrocheilus patrobas (Hewitson, 1862)


== Litteratur ==
Butterflies and moths of North America – Gyrocheilus patrobas


== Eksterne lenker ==
(en) Gyrocheilus patrobas i Encyclopedia of Life 
(en) Gyrocheilus patrobas i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Gyrocheilus patrobas hos ITIS 
(en) Gyrocheilus patrobas hos NCBI 
(en) Kategori:Gyrocheilus patrobas – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gyrocheilus patrobas på Tree of life
Nordhafen (Berlin)

Nordhafen (Nordhavnen) er en tidligere havn i Spandau skipsfartskanal i Berlin. Havnen ligger i et krysningspunkt mellom ortsteilene Mitte, Moabit og Wedding i Berlins bydel Mitte. Den største delen av havnen ligger i Moabit.


== Referanser ==
Sounds of a Playground Fading

Sounds Of A Playground Fading er det 10. studioalbumet utgitt av In Flames. Det kom ut 15. juli 2011.
Albumet er i den "nyere" stilen av In Flames, men litt anderledes enn de andre albumene deres, der noen sanger er litt mindre "heavy" en andre album som Soundtrack To Your Escape.


== Sporliste ==
«Sounds Of A Playground Fading» 4:44
«Deliver Us » – 3:31
«All for Me» – 4:31
«The Puzzle» – 4:34
«Fear Is the Weakness» – 4:07
«Where The Dead Ships Dwell» – 4:27
«The Attic» – 3:18
«Darker Times» – 3:25
«Ropes» – 3:42
«Enter Tragedy» – 3:59
«Jester's Door» – 2:38
«A New Dawn» – 5:52
«Liberation» – 5:10


== Musikere ==
Anders Fridén – Vokalist
Björn Gelotte – Gitar
Peter Iwers – Bassgitar
Daniel Svensson – trommer


== Eksterne lenker ==
(en) Sounds of a Playground Fading på Discogs 
(en) Sounds of a Playground Fading på MusicBrainz 
(en) Sounds of a Playground Fading på Encyclopaedia Metallum 
(en) Sounds of a Playground Fading på Spotify 
(en) Sounds of a Playground Fading på AllMusic
Lommetyveri

Lommetyveri er en form for tyveri, som oftest finner sted uten at offeret oppdager det i øyeblikket. De personene som utfører lommetyveri kalles lommetyver og går ofte etter penger, kredittkort, mobiltelefoner eller andre verdigjenstander som offeret bærer i en veske eller en lomme. Selve tyveriet utføres med stor diskresjon og tyvene distraherer ofte offeret ved å stille vedkommende et spørsmål eller ved å «komme til» å gå inn i vedkommende. Det er særlig der det er størst trengsel og andre ting som krever oppmerksomhet at man skal være påpasselig.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Avadon, David (2007): Cutting Up Touches: A Brief History of Pockets and the People Who Pick Them. Chicago: Squash Publishing, ISBN 0-9744681-6-9. Om historien til teatralsk lommetyveri.
Columb, Frank (1999): Chicago May, Queen of the Blackmailers. Cambridge: Evod Academic Publishing Co.
King, Betty Nygaard (2001): Hell Hath No Fury: Famous Women in Crime. Ottawa: Borealis Press, ISBN 0-88887-262-3, ISBN 0-88887-264-X.


== Eksterne lenker ==
(en) Pickpockets – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  Lommetyveri hos Wikivoyage

How Pickpockets Work (How Stuff works; Hvordan ting virker)
Corades

Corades er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Slekten er utbredt i den Neotropiske økosonen.


== Utseende ==
Ganske store, mer eller mindre brune, svært bredvingede sommerfugler. Bakvingen er trukket ut til en smal spiss bakerst.


== Levevis ==
Artene lever i tåkeskog i rundt 1500–3000 meters høyde i Andes-skråningene. Larvene lever på bambus-slekten Chusquea. De voksne sommerfuglene holder seg mest oppe mellom trærnes bladverk.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Andesfjellene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Pronophilina Reuter, 1896
Slekten Corades Doubleday, 1849
Corades anfortas
Corades argentata
Corades auriga
Corades callipolis
Corades chelonis
Corades chirone
Corades cistene
Corades cybele
Corades dymantis
Corades enyo
Corades fluminalis
Corades ichthya
Corades iduna
Corades lactefusa
Corades liliaceus
Corades medeba
Corades melania
Corades pannonia
Corades pax
Corades sareba
Corades tricordatus
Corades tripunctata
Corades ulema


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Corades i Encyclopedia of Life 
(en) Corades i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Corades hos NCBI 
(en) Kategori:Corades – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Corades – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of the Andes – Corades ulema
Corades på Tree of life
El Dorado (Arkansas)

El Dorado er en by i Union County i Arkansas i USA. Ifølge folketellingen i 2010 var byens befolkning på 18 884. Byen er fylkessete for Union County, og er hovedkvarteret til Arkansas Oil and Gas Commission samt konserner og Fortune 500 selskaper som Murphy Oil Corporation, Deltic Timber Corporation og Lion Oil Refinery. Byen har også en høyskole, South Arkansas Community College («SouthArk»), ett flerkulturelt kunstsenter: South Arkansas Arts Center (SAAC), et prisvinnende bysentrum sant en rekke sport-, handle- og spisemuligheter. El Dorado er sentrum for befolkningen, kulturen og forretningslivet til et 11,748.21 km² stort regionalt område. Byen er best kjent som hjertet av 1920-årenes oljeeventyr i de sørlige Arkansas, som har gitt det klengenavnet  «Arkansas’s Original Boomtown». El Dorado ligger cirka 160 km fra Little Rock i Arkansas.


== Geografi ==
El Dorado ligger på koordinatene 33°12′49″N 92°39′45″V (33.213521, -92.662553). i Union County i de sørlige delen av Arkansas. Union County er det største fylket i delstaten Arkansas og har grense mot delstaten Louisiana. Området har en unik grense, som den deler med åtte andre fylker og sogn: I Arkansas; Ouachita County, Calhoun County, Bradley County, Columbia County og Ashley County; i Louisiana Claiborne Parish, Union Parish og Morehouse Parish. Byen El Dorado er det største urbane befolkningssentret i regionen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) El Dorado, Arkansas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Arnsbergisches Intelligenzblatt

Arnsbergische Intelligenzblatt var en tysk avis som ble utgitt i Arnsberg fra 1766 til 1819. Det var den første regelmessig utgitte avis i hertugdømmet Westfalen.
Etter sjuårskrigen (1756-1763) begynte det å utkomme aviser i Westfalen, slik det hadde gjort i Preussen allerede fra 1727.  I 1766 lyktes det boktrykkeren Herken aus Arnsberg å få rettigheter til å drive et boktrykkeri og et forlag. I tillegg fikk han lov til å utgi ukentlig en avis for hertugdømmet Westfalen. Det dreide seg i utgangspunktet om utgivelser for embetsmenn og forvaltningen forøvrig, men som også hadde plass til private annonser og alminnelige nyheter.


== Referanser ==
IC 2545

IC 2545 eller AM 1003-333 er et par kolliderende galakser som ligger rundt 450 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Luftpumpen. Systemet har to tydelige tidevannsarmer av gass og stjerner slengt ut fra sentralregionen. Den ene tidevannsarmen inneholder flere blå stjernehoper. IC 2545 gløder sterkt i det infrarøde, noe som i tillegg til tidevannsarmene er et tegn på at det er snakk om to kolliderende galakser.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
IC 2810

IC 2810 er en spiralgalakse som ligger rundt 450 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Løven. Den er delvis deformert på grunn av gravitasjonell vekselvirkning med en mindre og støvete kompanjonggalakse. Det antas at IC 2810 vil kollidere med denne galaksen en gang i fremtiden. 


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
IC 5298

IC 5298 er en vekselvirkende spiralgalakse som ligger rundt 350 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Pegasus. Galaksen er i fysisk kontakt med en mindre nabogalakse gjennom en bro av materie; på en måte som kan ligne på den Malstrømgalaksen (M51) vekselvirker med sin kompanjong gjennom. Sannsynligvis er en tredje, irregulær, galakse med i vekselvirkningen med IC 5298.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.


== Eksterne lenker ==
(en) IC 5298 i SIMBAD
II Zw 96

II Zw 96, ZW II 96, CGCG 448-020 eller 2MASX J20572362+1707445 er et system av vekselvirkende galakser som ligger rundt 500 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Delfinen. Regioner av eksplosiv og ny stjernedannelse henger som lange trådlignende strukturer mellom galaksekjernene til de tidligere galaksene. II Zw 96 har ennå ikke nådd det senere stadiet av sammensmelting der det kan kalles et ultra-lyssterkt system.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Karanasa

Karanasa er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). 


== Utseende ==

Forholdsvis store og smalvingede, brunlige ringvinger. De har oftest øyeflekker på vingene i alle fall på undersiden. Bakvingens underside er ofte mørk-spraglete.


== Levevis ==
Larvene lever på gress (Poaceae).


== Utbredelse ==
De fleste artene lever i Sentral-Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae Boisduval, 1833
Stammen Satyrini Boisduval, 1833
Gruppen Satyrina Boisduval, 1833
Slekten Karanasa Moore, 1893 – 33 arter, blant andre:
Karanasa abramovi (Erschoff, 1884)
Karanasa alpherakyi Avinov, 1910
Karanasa bolorica (Grum-Grshimailo, 1888)
Karanasa decolorata (Staudinger, 1901)
Karanasa maureri Avinov et Sweadner, 1951
Karanasa hoffmanni (Christoph, 1893)
Karanasa huebneri (Felder & Felder, 1867)
Karanasa incerta Bogdanov, 1997
Karanasa josephi (Staudinger, 1882)
Karanasa kasakstana O. Bang-Haas, 1936
Karanasa kirgisorum Avinov et Sweadner, 1951
Karanasa latifasciata (Grum-Grshimailo, 1902)
Karanasa leechi (Grum-Grshimailo, 1890)
Karanasa pamira (Staudinger, 1887)
Karanasa puengeleri A. Bang-Haas, 1910
Karanasa regeli (Alpheraky, 1881)
Karanasa straminea Bogdanov, 1997
Karanasa talastauana O. Bang-Haas, 1927
Karanasa tancrei (Grum-Grshimailo, 1898)
Karanasa wilkinsi (Erschoff, 1884)


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Karanasa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Karanasa hos NCBI 
(en) Kategori:Karanasa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Karanasa – detaljert informasjon på Wikispecies 
Karanasa på Tree of life
IRAS

Infrared Astronomical Satellite (IRAS) var et internasjonalt romteleskopprosjekt med USA, Nederland og Storbritannia som medlemmer. Hovedmålet med prosjektet var å kartlegge alle himmelretningene i det infrarøde for første gang, slik at man kunne finne himmellegemer med temperaturer på mellom ti og noen hundre kelvin.
Teleskopet ble skutt opp 26. januar 1983 og var operativt fra februar til det gikk tomt for flytende helium 22. november samme år. Teleskopet rakk å kartlegge 98 % av himmelen før prosjektet var over. Speilet til teleskopet hadde en diameter på 60 cm.
Blant oppdagelsene til IRAS var den uvanlige asteroiden 3200 Phaethon og seks kometer. IRAS-katalogen som ble gitt ut i 1984 inneholdt 245 000 infrarøde punktkilder, noe som var mer enn ti ganger tallet man kjente til før oppskytingen.


== Kilder ==
Artikkelen «Infrared Astronomical Satellite» s. 196-197 i Philip's Astronomy Encyclopedia gitt ut i 2002.
IRAS 18090+0130

IRAS 18090+0130 eller 2MASX J18113342+0131427 er et par vekselvirkende spiralgalakser som ligger rundt 550 millioner lysår unna {jorden} i stjernebildet Slangebæreren. Begge galaksene i systemet er delvis formørket av støvbaner.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Sunraysia

Sunraysia er et område i det nordvestlige Victoria og sørvestlige New South Wales i Australia. Hovedbyen i området er Mildura. Navnet kommer fra et markedsføringstiltak i 1919 for Australian Dried Fruits Association. Opprinnelig var navnet Sun-Raysed og viste til tørket frukt fra området, men i 1920 ble navnet brukt i avisen Sunraysia Daily som er en større avis fra området.


== Referanser ==
IRAS 20351+2521

IRAS 20351+2521 eller 2MASX J20371771+2531377 er en galakse som ligger rundt 450 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Reven. Galaksen fremviser en sprikende struktur av gass, støv og flere blå knotter av stjerner. Formen kan være et resultat av vekselvirkning med en annen galakse.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
IRAS 21101+5810

IRAS 21101+5810 eller 2MASX J21112926+5823074 er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 550 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Kefeus. Begge galaksene er sterkt deformerte, og den ene har en lengre tidevannshale.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Sorrento (Victoria)

Sorrento er en by i delstaten Victoria i Australia. Den ligger 91 kilometer sør for delstatshovedstaden Melbourne og hører til lokalstyret Shire of Mornington Peninsula. Byen ligger nesten ytterst på Mornington-halvøya ved inngangen til Port Phillip-bukta.
Sorrento er en badeby for de øvre lag av samfunnet i Melbourne. Fra Sorrento går det ferge til Queenscliff på Bellarine-halvøya.
Sullivan Bay i Sorrento ble den første europeiske bosetningen i Victoria i 1803, rundt 30 år før grunnleggelsen av Melbourne. På grunn av mangel på ferskvann ble bosetningen raskt flyttet til Hobart på Tasmania.
IRAS F10565+2448

IRAS F10565+2448 eller EQ 1056+248 er et par vekselvirkende galakser som ligger mer enn 400 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Løven. Noen forskere mener at det også er en tredje galakse med i vekselvirkningen; men ingenting er kjent om denne galaksen. Den minste av to kjente galaksene i systemet har en tydelig tidevannshale.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Strabena

Strabena er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Denne slekten er endemisk for Madagaskar.


== Utseende ==
Middelsstore, gråbrune ringvinger med øyeflekker i spissen av forvingen.


== Utbredelse ==
Slekten lever bare på Madagaskar.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae Boisduval, 1833
Stammen Satyrini Boisduval, 1833
Gruppen Ypthimina Reuter, 1896
Slekten Strabena Mabille, 1877
Strabena affinis Oberthür, 1916
Strabena albivittula (Mabille, 1880)
Strabena andilabe Paulian, 1951
Strabena andriana Mabille, 1885
Strabena argyrina Mabille, 1878
Strabena batesii (Felder & Felder, 1867)
Strabena cachani Paulian, 1950
Strabena consobrina Oberthür, 1916
Strabena consors Oberthür, 1916
Strabena daphne Viette, 1971
Strabena dyscola Mabille, 1880
Strabena eros Viette, 1971
Strabena excellens (Butler, 1885)
Strabena germanus Oberthür, 1916
Strabena goudoti (Mabille, 1885)
Strabena ibitina (Ward, 1873)
Strabena impar Oberthür, 1916
Strabena isoalensis Paulian, 1951
Strabena mabillei (Aurivillius, 1898)
Strabena mandraka Paulian, 1951
Strabena martini Oberthür, 1916
Strabena modesta Oberthür, 1916
Strabena modestissima Oberthür, 1916
Strabena mopsus (Mabille, 1878)
Strabena nepos Oberthür, 1916
Strabena niveata (Butler, 1879)
Strabena perrieri Paulian, 1951
Strabena perroti Oberthür, 1916
Strabena rakoto (Ward, 1870)
Strabena smithii Mabille, 1877
Strabena soror Oberthür, 1916
Strabena sufferti (Aurivillius, 1898)
Strabena tamatave (Boisduval, 1833)
Strabena triophthalma Mabille, 1885
Strabena tsaratananae Paulian, 1951
Strabena vicina
Strabena vinsoni (Guenée, 1865)
Strabena zanjuka Mabille, 1885


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Strabena i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Strabena hos NCBI 
(en) Kategori:Strabena – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Strabena – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilder av Strabena spp.
Strabena på Tree of life
Dirk Hartog-øya

Dirk Hartog-øya (engelsk: Dirk Hartog Island) er en øy utenfor kysten av Gascoyne i Vest-Australia. Øya er innenfor verdensarvområdet Shark Bay. Den er rundt 80 kilometer lang og mellom 3 og 15 kilometer bred med et samlet areal på 620 kvadratkilometer, og er den største og vestligste øya i Vest-Australia.
Øya ble kalt opp etter kapteinen Dirk Hartog som besøkte øya med skipet «Eendracht» i 1616. Hartog selv kalte øya Eendrachtsland etter skipet.


== Se også ==
Caert van't Landt van d'Eendracht, et av de tidligste kartene av Australia tegnet i 1627.


== Referanser ==