jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Samiske geografiske navn i Grane

Samiske geografiske navn i Grane (knr 1825) angir stedsnavn i Grane kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Grane kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Sean Biggerstaff

Sean Biggerstaff (født 15. mars 1983 i Glasgow, Skottland) er en skotsk skuespiller som er best kjent for å spille rollen som Oliver Quist som er lagkaptein og keeper for Griffings rumpeldunklag i Harry Potter-filmene. I bøkene og filmene om Harry Potter og De vises stein og Harry Potter og Mysteriekammeret er det ham som trener. 
Han debuterte som skuespiller i 1996 da han bare var 13 år gammel. Etter at han var ferdig med å spille i Harry Potter-filmene hadde han rollen som Henry, hertug av Gloucester i mini-TV-serien Charles II: The Power and the Passion fra 2004 og han spilte karakteren Ben Willis i kortfilmen Cashback.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sean Biggerstaff på Internet Movie Database 
(sv) Sean Biggerstaff i Svensk Filmdatabas 
(da) Sean Biggerstaff på Filmdatabasen 
(da) Sean Biggerstaff på Scope 
(fr) Sean Biggerstaff på Allociné 
(en) Sean Biggerstaff på AllMovie 
(en) Sean Biggerstaff hos The Movie Database
Samiske geografiske navn i Fauske

Samiske geografiske navn i Fauske (knr 1841) angir stedsnavn i Fauske kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner. Kommunen inkluderer både tradisjonelle lulesamiske og tradisjonelle pitesamiske områder.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Lulesamisk og pitesamisk er tatt med i denne oversikten for Fauske kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Brønnøy

Samiske geografiske navn i Brønnøy (knr 1813) angir stedsnavn i Brønnøy kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Brønnøy kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Hattfjelldal

Samiske geografiske navn i Hattfjelldal (knr 1826) angir stedsnavn i Hattfjelldal kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Hattfjelldal kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
George von Lengerke Meyer

George von Lengerke Meyer (født 24. juni 1858 i Boston, død 9. mars 1918) var en amerikansk forretningsmann og politiker som ble valgt inn som United States Postmaster General fra 1907 til 1909 der han innførte den første stemplingsmaskinen i USA og han var USAs marineminister mellom 1909 og 1913 i administrasjonen til president Theodore Roosevelt .
Han hadde flere statlige og kommunale stillinger samtidig som han administrerte sine forretninger. Han satt også i Massachusetts lovgivende forsamling og under de republikanske presidentene William McKinley og Theodore Roosevelt var Meyer utnevnt til ambassadør i Italia (1900–1905) og i Russland (1905–1907). 
Jageren USS «Meyer» ble oppkalt etter ham da den var bygd ferdig på 1910-tallet og den var i aktiv tjeneste frem til 15. mai 1929.


== Referanser ==
Langelinie

Langelinie (opprinnelig Den Lange Linie) er en havnestrekning på Østerbro i København som strekker seg omtrent 1,5 km. fra Nyhavn til et lite fyrtår på enden av kaien.
Blant de mest markante bygninger i området finner vi den engelske Sankt Albans Kirke i nygotisk stil fra 1887, Frihedsmuseet og restauranten Langeliniepavillonen, opprinnelig oppført 1902, gjenoppbygget i 1958 etter sabotasje under 2. verdenskrig. Området inneholder også en rekke kjente monumenter og minnesmerker, blant annet Gefionspringvannet (1908), minnesmerket for omkomne danske sjøfolk (1928) og det mest kjente, Den Lille Havfrue (1913). 


== Langelinieparken og Churchillparken ==
Parken var opprinnelig en del av Kastellets festningsverk og strekker seg fra Esplanaden til Langeliniekaiens begynnelse. 
Området var lukket for alminnelig ferdsel fram til en gang på 1800-tallet. Det ble da innkrevet bompenger slik at byens finere borgere kunne spasere i ro og fred. Først i 1848 ble det fri adgang for alle. Parken ble gjort om og utvidet i forbindelse med etableringen av Københavns Frihavn i 1894. H.A. Flindt utformet det nye parkanlegget som var knyttet sammen med Frederiksstaden via Gefionbroen. Rekonstruksjonen av Kastellet i 1998–2000 fjernet mye av Flindts hagestruktur, broanlegg m.m.
Parken inneholder flere minnesmerker, bygninger, lystbåthavn, statuer, lekeplass samt forbindelse til Indre By med havnerundfarten. Området har vært fredet siden 1966.


== Langeliniekaien ==

Da Frihavnen ble anlagt i 1894 ble Langeliniekaien, også kjent som Promenaden, bygget som erstatning for den strandpromenaden mellom Kastellet og Øresund som forsvant på grunn av det nye havneanlegget. Den nåværende promenaden er bygget langs med Frihavnens østreside og gir et fint skue over havneløpet. Kaien fungerer i dag som Københavns havns honnørkai. Med sin dybde på 10 meter anvendes den i dag som et av anløpssted for de mange cruiseskip som ankommer København hvert år. Andre cruiseskip legger til i Frihavnen.
Langeliniekaien strekker seg over 1 kilometer fra Holger Wederkinchs skulptur Isbjørn med unger (1937) til et lite fyrtårn ved Oslo-fergens tidligere anløpssted. I tillegg til Isbjørn med unger finnes flere minnesmerker: Minnestenen for Hospitalsskibet Jutlandia, som gjorde tjeneste under Koreakrigen i begynnelsen av 1950-tallet, Minnesmerke for Ludvig Mylius-Erichsen samt deltagerne i Danmark-ekspedisjonen (1906–1908) til Nordøst-Grønland, samt en minnesten for polarforskeren Ejnar Mikkelsen. Det er også et minnesmerke over danske sjøfolk som forliste under den 1. verdenskrig (1914–1918). Den arkitektoniske utformning er utført av Ivar Bentsen, mens billedhuggerarbeidet er av Sven Rathsack. 
Den forrige Galatheaekspedisjon, Galathea 2 (1950–1952), startet ved Langeliniekaien den 15. oktober 1950. Galathea 3 (2006–2007) avsluttet den 25. april 2007 ved Langeliniekaien med deltagelse av Kronprins Frederik.


== Eksterne lenker ==
Om Langelinie på Alt om København
Langelinie Pavillonen.
Langelinie og Langelinie-kajen.
Samiske geografiske navn i Åfjord

Samiske geografiske navn i Åfjord (knr 5058) angir stedsnavn i Åfjord kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Åfjord kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Overhalla

Samiske geografiske navn i Overhalla (knr 5047) angir stedsnavn i Overhalla kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Overhalla kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Grong

Samiske geografiske navn i Grong (knr 5045) angir stedsnavn i Grong kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Grong kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Snåsa

Samiske geografiske navn i Snåsa (knr 1736) angir stedsnavn i Snåsa kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Snåsa kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Høylandet

Samiske geografiske navn i Høylandet (knr 5046) angir stedsnavn i Høylandet kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Høylandet kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Hemnes

Samiske geografiske navn i Hemnes (knr 1832) angir stedsnavn i Hemnes kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Hemnes kommune ligger i det umesamiske språkområdet, men umesamiske stedsnavn blir normert etter sørsamisk ortografi til tross for at det eksisterer en egen ortografi for umesamisk.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Tydal

Samiske geografiske navn i Tydal (knr 5033) angir stedsnavn i Tydal kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Tydal kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Vefsn

Samiske geografiske navn i Vefsn (knr 1824) angir stedsnavn i Vefsn kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Vefsn kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
«Gefionspringvannet»

«Gefionspringvannet» (på dansk Gefionspringvandet eller Gefion, der med sine øksne pløjer Sjælland ud af Sverige) er et verk av den danske billedhuggeren Anders Bundgaard fra 1908, plassert ved enden av Amaliegade overfor Kastellet. Det er forbundet med Langelinie via Gefionbroen.


== Bakgrunn ==

I anledning Carlsbergs 50-årsjubileum i 1897, betalte Carlsbergfondet sammen med Københavns kommunes Kunstfond Bundgaard for verket. Det var opprinnelig meningen at springvannet skulle plasseres sentralt i byen – på Rådhuspladsen. I stedet ble det bestemt at det skulle stå på et sted nær Øresund, hvor det står den dag i dag. Martin Nyrop, som hadde tegnet det nye rådhuset, fikk som erstatning springvannet med tyren som kjemper mot dragen, «Dragespringvannet».


== Lekkasje ==
I august 1999 stengte kommunen vannforsyningen til springvannet, da man oppdaget at det daglig lekket 15-50 m³ vann ut av det. Fra april 2003 til august 2004 arbeidet en entreprenør med renoveringen for å stoppe lekkasjen. Den 7. september 2004 ble springvannet gjenåpnet.


== Sagnet om Gefion ==

Ifølge myten var det den svenske sagnkongen Gylfe, som ga gudinnen Gefion (Gjevjon) lov til å beholde det landområde som hun i løpet av en natt kunne pløye ut av Sverige. Gefion forvandlet sine fire kjempesønner til okser, og med dem pløyde hun ut et enormt stykke land. Landområdet ble kastet i havet mellom Fyn og Sverige og ble til Sjælland. Det etterlatte hullet ble til Mälaren. Verkets offisielle navn er av denne grunn Gefion, der med sine øksne pløjer Sjælland ud af Sverige.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gefion Fountain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Samiske geografiske navn i Osen

Samiske geografiske navn i Osen (knr 5020) angir stedsnavn i Osen kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Osen kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Jan van der Wiel

Jan van der Wiel (født 31. mai 1892 i Breda, død 24. november 1962 i Haag) var en nederlandsk fekter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen og 1924 i Paris.
Van der Wiel vant to olympiske bronsemedaljer i fekting i løpet av sin karriere. Han var med på de nederlandske lagene som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i sabel både 1920 i Antwerpen og 1924 i Paris.


== OL-medaljer ==
1920  Antwerpen -  Bronse i fekting, sabel lag  Nederland
1924  Paris -  Bronse i fekting, sabel lag  Nederland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan van der Wiel – Olympedia 
(en) Jan van der Wiel – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jan van der Wiel – databaseOlympics.com (arkivert)
Samiske geografiske navn i Namsskogan

Samiske geografiske navn i Namsskogan (knr 1740) angir stedsnavn i Namsskogan kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare sørsamisk er tatt med i denne oversikten for Namsskogan kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Henri Wijnoldij-Daniels

Henri Jacob Marie Wijnoldy-Daniëls (født 26. november 1889 i Sliedrecht, død 20. august 1932 i Cabourg) var en nederlandsk fekter som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen og 1924 i Paris.
Wijnoldy-Daniëls vant to olympiske bronsemedaljer i fekting i løpet av sin karriere. Han var med på de nederlandske lagene som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i sabel både 1920 i Antwerpen og 1924 i Paris.


== OL-medaljer ==
1920  Antwerpen -  Bronse i fekting, sabel lag  Nederland
1924  Paris -  Bronse i fekting, sabel lag  Nederland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – Olympics.com 
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – Olympics.com 
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – Olympic.org 
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – Olympedia 
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Henri Wijnoldij-Daniels – TheSports.org
Joe Wilson

Addison Graves Wilson sr., mest kjent som Joe Wilson (født 31. juli 1947) er en amerikansk politiker som sitter i Representantenes hus. Han er innvalgt for Republikanerne i Sør-Carolinas andre distrikt, og har sittet der siden 18. desember 2001. 
Han er mest berømt for et utrop under en tale Barack Obama holdt for en samlet kongress 9. september 2009. Etter at Obama sa at den nye helsereformen ikke ville dekke ulovlige innvandrere ropte Wilson «You lie!» (Du lyver!). Wilson gikk senere ut med en offentlig unnskyldning. 15. september stemte 240 for en mistillitsresolusjon mot Wilson. 179 stemte mot resolusjonen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
U.S. Congressman Joe Wilson – offisiell side.
Joe Wilson på Twitter(en) Biografi hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek
(en) Stemmegivingsoversikt vedlikeholdt av The Washington Post
(en) Finansredegjørelse for valgkamp hos Federal Election Commission
(en) Valgkampbidrag hos OpenSecrets.org
(en) Biografi, stemmegivingsoversikt, og oppslutning hos interessegrupper hos Project Vote Smart
(en) Stilling i saker og relaterte sitater hos On The Issues
Henry E. Brown

Henry Edward Brown, Jr. (født 20. desember 1935 i Bishopville, Sør-Carolina) er en amerikansk republikansk politiker. Han representerte delstaten Sør-Carolinas første distrikt i Representantenes hus fra 2001 til 2011.
Brown studerte ved Baptist College (nåCharleston Southern University) og deretter ved militærhøyskolen The Citadel.
Kongressrepresentanten Mark Sanford stilte ikke til gjenvalg i 2000. Brown vant valget og etterfulgte Sanford som representant i januar 2001. Han har blitt gjenvalgt fire ganger.
Brown er medlem av en menighet som hører til Southern Baptist Convention.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Henry E. Brown, Jr. – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Valgkampside(en) Biografi hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek
(en) Stemmegivingsoversikt vedlikeholdt av The Washington Post
(en) Finansredegjørelse for valgkamp hos Federal Election Commission
(en) Valgkampbidrag hos OpenSecrets.org
(en) Biografi, stemmegivingsoversikt, og oppslutning hos interessegrupper hos Project Vote Smart
(en) Stilling i saker og relaterte sitater hos On The Issues
(en) Medarbeiderlønn, turer og personlig finans hos LegiStorm.com
(en) Current Bills Sponsored hos StateSurge.com
(en) Kongressprofil  hos GovTrack.us
Maarten van Dulm

Maarten Hendrik van Dulm (født 4. august 1879 i Arnhem, død 25. april 1949 i Wassenaar) var en nederlandsk marineoffiser, - og fekter som deltok i de olympiske leker 1924 i Paris.
Van Dulm vant en olympisk bronsemedalje i fekting under sommer-OL 1924 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass i lagkonkurransen i sabel bak Ungarn og Italia. De andre på laget var Jetze Doorman, Adrianus de Jong, Hendrik Scherpenhuizen, Jan van der Weil og Henri Wijnoldij-Daniels.


== OL-medaljer ==
1924  Paris -  Bronse i fekting, sabel lag  Nederland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maarten van Dulm – Olympedia 
(en) Maarten van Dulm – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Maarten van Dulm – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Maarten van Dulm – TheSports.org