jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Samia

For kvinnenavnet, se Samia (navn).
Samia er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Middelsstore til store (vingespenn 60-135 millimeter), lysbrune påfuglspinnere med svært store vinger sammenlignet med kroppen. De ligner atlasspinnere (slekten Attacus) men er ikke fullt så store, og vingene er ikke like sigdformede. Forvingen er litt sigdformet, mest hos hannene, med en liten øyeflekk nær spissen. Hver vinge har en omtrent halvmåneformet, lys flekk rundt midten, men ingen gjennsomiktige vinduer som hos Attacus. Utenfor denne flekken er det et hvitt tverrbånd.
Det er også svarte og hvite streker ved roten, på forvingen danner disse en V med spissen i den halvmåneformede flekken.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De store hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Slekten er naturlig utbredt fra India i vest til Timor i øst, i tillegg er det forvillede bestander i Sør-Europa og i USA.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Samia Hübner, 1819
Samia abrerai Naumann & Peigler, 2001
Samia beekei Paukstadt & Paukstadt, 2012
Samia borneensis Rebel, 1926
Samia burica Brechlin, 2007
Samia canningi (Hutton, 1859)
Samia ceramensis (Bouvier, 1927)
Samia cynthia (Drury, 1773)
Samia fulva Jordan, 1911
Samia insularis (Snellen von Vollenhoven, 1862)
Samia kalimantanensis
Samia kikibudiamini Paukstadt, Paukstadt & Suhardjono, 2002
Samia kohlli Naumann & Peigler, 2001
Samia luzonica (Watson, 1914)
Samia naessigi Naumann & Peigler, 2001
Samia naumanni U. Paukstadt, Peigler & L. Paukstadt, 1998
Samia peigleri Naumann & Naessig, 1995
Samia pryeri (Butler, 1878)
Samia ricini (Donovan, 1798)
Samia tetrica (Rebel, 1924)
Samia treadawayi Naumann, 1998
Samia vandenberghi (Watson, 1915)
Samia vulva
Samia walkeri Felder, 1862
Samia wangi Naumann & Peigler, 2001
Samia watsoni (Oberthür, 1914)
Samia yayukae U. Paukstadt, Peigler & L. Paukstadt, 1993


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Samia i Encyclopedia of Life 
(en) Samia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Samia hos Fauna Europaea 
(en) Samia hos ITIS 
(en) Samia hos NCBI 
(en) Kategori:Samia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Samia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Samia. Med bilder av de fleste artene [1]
Verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 – Verdenscup 1

Første runde av verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 blir avholdt i IJsstadion Thialf i  Heerenveen, Nederland 16.–18. november 2012. 


== Tidsskjema ==
Alle tider er sentraleuropeisk tid (CET). Tidspunktene for gruppe B -distansene er veiledende.


== Sammendrag A-gruppa ==


=== Herrer ===


=== Damer ===


== Resultater 16. november, 1. dag ==


=== 5000m herrer ===


=== 500m damer (løp 1) ===


=== 3000m damer ===


== Resultater 17. november, 2. dag ==


=== 500m herrer (løp 1) ===


=== 1000m herrer ===


=== Lagtempo herrer ===


=== 500m damer (løp 2) ===


=== 1500m damer ===


=== Fellesstart damer ===


== Resultater 18. november, 3. dag ==


=== 500m herrer (løp 2) ===


=== 1500m herrer ===


=== Fellesstart herrer ===


=== 1000m damer ===


=== Lagtempo damer ===


== Funksjonærer ==
ISU verdenscup koordinator: ISUs visepresident Jan Dijkema, Nederland.
Overdommere var Dan Immerfall, USA og Debora Sighel, Italia (herrer) og Daniel Cabelduc, Sverige og Bert Timmerman, Nederland (damer).
Startere var Åke Falk, Sverige og Jannie Smegen, Nederland for herrene og John Magne Eliassen, Norge og Roland Steenbeck, Tyskland for damene.
ISU Teknisk komité, hurtigløpsrepresentant Nick Thometz, USA.
ISU medisinske rådgivere: Dr. Harm Kuipers, Nederland og Dr. Hannu Koivu, Finland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Menyside fra N-S-F.no
(en) Resultatmenyside på ISU - det internasjonale skøyteforbundets sider.
(en) Verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 – Verdenscup 1, Kvinner – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Verdenscupen i hurtigløp på skøyter 2012/13 – Verdenscup 1, Menn – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Resultatmenyside for WC i Heerenveen 16.-18. nov 2012 på SpeedSkatingResults.com
(en) Resultater for Gruppe A – Damer og Gruppe A – Herrer på The-Sports.org og her for Gruppe B – Damer og Gruppe B – Herrer
(nl) Resultatmenyside for WC i Heerenveen 16.-18. nov 2012 på www.EffeSport.nl
(en) Resultatmenyside for WC i Heerenveen 16.-18. nov 2012 på Schaatsen.nl.
(en) Offisiell invitasjon til verdenscupstevnet. (.pdf-fil) fra ISU
(en) Statistical Speed Skating Documentation – kompilert av Ronald Kruit og Alex Dumas. Publisert 13. november 2012 på schaatsen.nl.Bilder

De norske løperne i Heerenveen Arkivert 6. mars 2014 hos Wayback Machine. av fotografen Douwe Bijlsma i skøytesport.
Bilder fra 16 nov. 2012, 17. nov. 2012 og 18. nov 2012 av fotografen Martin de Jong.
Coscinocera

Coscinocera er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Store til meget store, brune påfuglspinnere. Arten herkulesspinner (Coscinocera hercules) er nesten like stor som atlasspinneren (Attacus atlas), ofte regnet som verdens største møll, hunner med vingespenn opptil 27 centimeter er kjent. Hunnene er større og mer bredvingete enn hannene. Hos hannen er bakvingen trukket ut til en lang stjert, denne er kortere og bredere hos hunnene. Hannens forvinger er noe sigdformede. Hver vinge har en trekantet, dråpeformet eller øyeaktig, sølvfarget flekk, utenfor denne en hvit tverrstripe.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De store hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det østlige Indonesia (Molukkene, Vest-Papua), Papua Ny-Guinea og det nordlige og østlige Australia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Coscinocera Butler, 1879
Coscinocera anteus Bouvier, 1927
Coscinocera aruensis Naumann & Loefler, 2010
Coscinocera eurystheus Rothschild, 1898
Coscinocera hercules (Miskin, 1876)
Coscinocera jakli Naumann, 2009
Coscinocera niepelti Brechlin, 2004
Coscinocera omphale Butler, 1879
Coscinocera rothschildi Le Moult, 1933


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilde av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Coscinocera i Encyclopedia of Life 
(en) Coscinocera i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Coscinocera hos NCBI 
(en) Kategori:Coscinocera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Coscinocera – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Coscinocera. Med bilder av de fleste artene [1]
Cai Mingzhao

Cai Mingzhao (kinesisk: 蔡名照; født 1955 i Rizhao, Shandong) er visedirektør i propagandaavdelingen til det kinesiske kommunistpartis 17. sentralkomite.


== Historie ==
Mingzhao var visedirektør for Statsrådets informasjonskontor fra 2001 til 2009.
Han har utdanneelse i kinesisk språk fra 1983 fra Nanjing.
Fra 1998 har han vært visepresident i Xinhua News Agency, og fra 2000 sjefredaktør der.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cai Mingzhao – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cai Mingzhao hos China Vitae
NOU 2001: 3, Valglovutvalget

Valglovutvalget av 1997 ble oppnevnt ved kongelig resolusjon 3. oktober 1997. Utvalget hadde følgende sammensetning:

Fylkesmann Sigbjørn Johnsen, Ringsaker, leder
Avdelingsdirektør (senere ekspedisjonssjef) Gunnar Andrésen, Nittedal
Kemner Egil Bjørgum, Kristiansand
Sekretariatsleder (senere generalsekretær) Karen Espelund, Trondheim
Partileder Harald B. Haram, Haramsøy
Programmedarbeider Geir Helljesen, Oslo
Advokat Harald Hove, Bergen
Sekretariatsleder (senere partisekretær) Martin Kolberg, Lier
Førsteamanuensis Helge O. Larsen, Tromsø
Partisekretær Turid Leirvoll, Oslo
Tidl. stortingsrepresentant Eva Lian, Hof
Tidl. stortingsrepresentant Solveig Sollie, Skien
Universitetslektor Ingeborg Wilberg, Asker
Tidl. stortingsrepresentant Ingrid I. Willoch, Fredrikstad
Politisk hovedrådgiver Inger Marie Ytterhorn, Oslo
Forskningsleder Bernt Aardal, BærumI tillegg ble student Anders Lamark Tysse, Oslo, oppnevnt som medlem av utvalget høsten 1997.
Eva Lian ble erstattet av lærer Bjørg Hope Galtung, Jondal, høsten 1997.
Solveig Sollie ble erstattet av generalsekretær Inger Helene Venås, Oslo, høsten 1998.
Bjørg Hope Galtung ble erstattet av lærer Kari Aakerholt, Hof, høsten 1999.
Alle partiene som var representert på Stortinget i perioden 1997 - 2001 hadde ett medlem hver i utvalget.
Prosjektlederne Dag Arne Christensen og Steinar Dalbakk, Kommunal- og regionaldepartementet, var sekretærer for utvalget.
Arbeidet resulterte i valgloven.


== Eksterne lenker ==
«NOU 2001: 3 – Velgere, valgordning, valgte». Kommunal- og regionaldepartementet. 30. januar 2001. Besøkt 10. mai 2021. 
«Ot.prp. nr. 45 (2001-2002) – Om lov om valg til Stortinget, fylkesting og kommunestyrer (valgloven)». Kommunal- og regionaldepartementet. 15. mars 2002. Besøkt 15. november 2012.
Hyalophora

Hyalophora er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Store påfuglspinnere med store, lange vinger. Forvingene er ikke eller ubetydelig sigdformede. Grunnfargen er grå eller gråbrun, ofte med et innsalg av rosa. Hver vinge har en mer eller mindre halvmåneformet, lys flekk og en hvit tverrstripe utenfor denne. Spissen av forvingen har en liten øyeflekk.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De store hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Hyalophora Duncan, 1841
Hyalophora cecropia (Linnaeus, 1758)
Hyalophora columbia (S.I. Smith, 1865)
Hyalophora euryalus (Boisduval, 1855)
Hyalophora gloveri Strecker, 1872 - ofte regnet som en underart av H. columbia.
Hyalophora kasloensis (Cockerell, 1914)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Hyalophora i Encyclopedia of Life 
(en) Hyalophora i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hyalophora hos ITIS 
(en) Hyalophora hos NCBI 
(en) Kategori:Hyalophora – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hyalophora – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Hyalophora. Med bilder av de fleste artene [1]
Tzatziki

Tzatziki (gresk: τζατζίκι, tyrkisk: cacık) er en variant av tyrkisk cacık og er mye utbredt i østlige deler av Middelhavet, spesielt i Tyrkia og Hellas.Tzatziki består i likhet med cacık av fintskåret eller revet agurk blandet opp i yoghurt, samt knust eller finhakket hvitløk, olivenolje og salt, eventuelt også litt dill, spesielt i de tyrkiske variantene. Konsistensen er ikke like vandig som cacık, men mer fast som lettrømme. Tzatziki er mye brukt ved siden av blant annet kjøttprodukter, salater, som dressing og som dipp til chips.


== Etymologi ==
Ordet tzatziki stammer fra det tyrkiske ordet cacık, som igjen antagelig er lånt fra armenske cacıg.


== Referanser ==
Callosamia

Callosamia er en slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 60-70 millimeter) påfuglspinnere, de minste medlemmene i gruppen Attacini. Hunnene er mest lyst rødbrune, hannene mørkt gråbrune på grunnfarge. Forvingene er ikke eller lite sigdformede. I vingespissen er det en liten øyeflekk. Hver vinge har en liten, mer eller mindre L-formet, hvit flekk og en hvit tverrstripe utenfor denne. Den ytre delen er ofte lysere enn den indre.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De store hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det østlige Nord-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Callosamia Packard, 1864
Callosamia angulifera (Walker, 1855)
Callosamia promethea (Drury, 1773)
Callosamia securifera (Maassen, 1873)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Callosamia i Encyclopedia of Life 
(en) Callosamia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Callosamia hos ITIS 
(en) Callosamia hos NCBI 
(en) Kategori:Callosamia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Callosamia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Callosamia. Med bilder av de fleste artene [1]
Kardia

Kardia (gresk: Kαρδία) var den fremst oldtidsbyen i historiske Trakia på halvøya Thrakike Khersoneso (dagens Gallipoli i Tyrkia). Den lå ved enden av bukta Melas (dagens Sarosbukta). 
Kardia var opprinnelig en koloni av greske bosettere fra Miletos og Klazomenai, men senere, i tiden under tyrannen Miltiades den yngre (slutten av 500-tallet f.Kr.), mottok stedet også kolonister fra Athen, noe som ble bevist av Miltiades' tyranni (515–493 f.Kr.). Det gjorde ikke Kardia nødvendigvis pro-Athen: da Athen i 357 f.Kr. tok kontroll over halvøya Khersoneso, var Kardia, da under styret til en trakisk fyrste, den eneste av halvøyas byer som holdt seg nøytral, men det avgjørende året var 352 f.Kr. da byen inngikk en vennskapsavtale med kong Filip II av Makedonia. En stor krise brøt ut da Diopeithes, en athensk hærfører og leiesoldat, i 343 f.Kr. brakte bosettere fra Attika til byen. Da Kardia ikke var villige til å ta imot dem, sendte Filip øyeblikkelig hjelp til byen. Kongen foreslo å avgjøre striden mellom de to byene ved voldgiftsdom, men Athen avslo.Da Karrdia ble ødelagt av byen Lysimakeia en gang rundt 309 f.Kr. og selv om den senere ble bygd opp igjen, kom den aldri tilbake til sin tidligere grader av framgang da Lysimakeia, som lå i dens nærheten og befolket med innbyggere fra Kardia, ble den fremste byen i området. Kardia var fødestedet for Aleksander den stores sekretær Eumenes og historikeren Hieronymos.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Curtius, Ernst (1874): The history of Greece, oversatt av Adolphus William Ward, New York,
Smith, William (red) (1854): Dictionary of Greek and Roman Geography, "Cardia", London
Spisshalepetrell

Spisshalepetrell (Bulweria bulwerii) er en fugl i delgruppen egentlige stormfugler innen gruppen stormfugler. Fugelen hekker i fuglekolonier på øyer i Atlanterhavet, Indiahavet og Stillehavet fra Azorene til Kapp Verde, Johnston Atoll og nordvestre Hawaii. Spisshalpetrell er en grasiøs egentlig stormfugl som måler 25–29 cm, har et vingespenn på 67–73 cm og som har veldig lange og smale vinger og lang avsmalnende hale. Den har en gråbrun fjærdrakt som virker nesten helt mørk utenom de lysere diagonale feltene på vingene. Den plasserer reiret sitt nær havet på steingrunn eller klippehuler og besøker bare koloniene nattestid. Spisshalpetrellen legger bare et kull med et egg per hekkesesong og det ruges i omtrent 44 dager. IUCN kategoriserer arten som livskraftig.

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) spisshalepetrell – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) spisshalepetrell i Global Biodiversity Information Facility 
(no) spisshalepetrell hos Artsdatabanken 
(sv) spisshalepetrell hos Dyntaxa 
(en) spisshalepetrell hos Fauna Europaea 
(en) spisshalepetrell hos Fossilworks 
(en) spisshalepetrell hos ITIS 
(en) spisshalepetrell hos NCBI 
(en) Kategori:Bulweria bulwerii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Bulweria bulwerii – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bulweria bulwerii – detaljert informasjon på Wikispecies
Sigurd Danifer

Sigurd Danifer (født Sigurd Gundersen 4. juli 1894 i Mandal, død 5. februar 1958 i Oslo) var en norsk maler. Studerte på Statens kunstakademi under Christian Krohg 1919-1920, Pola Gauguins private malerskole 1920-1921 og hos André Lhote i Paris 1922-1923. Aktiv utstiller. Deltok på utstillingen 9 unge malere i Kunstnerforbundet 1928, sammen med Leon Aurdal, Ridley Borchgrevink, Bernt Clüver, Henrik Finne, Per Lund,  Rolf Rude, Otto Sverdrup (maler) og Trygve Torkildsen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Rude, Rolf. «Sigurd Danifer», i Kunst og kultur, 1954
Thorud, Svein. «Danifer, Sigurd», i Norsk biografisk leksikon, http://nbl.snl.no/Sigurd_Danifer
Kent Ekeroth

Kent Alexander Ekeroth (født 11. september 1981 i Malmö) er en svensk politiker (SD). Han var innvalgt i Sveriges riksdag fra Skåne läns nordre og østre valgkrets fra 2010 til 2018.Kent Ekeroth vokste opp i Halmstad og Lund. Morsslekten er jødisk og flyktet fra den daværende østblokken. Han er ikke-religiøs. Han gikk katedralskolen i Lund, hvorpå han utdannet seg til siviløkonom ved Lunds universitet. Han har arbeidet som praktikant ved Sverges ambassade i Tel Aviv og i finansbransjen.Han meldte seg inn i Sverigedemokraterna i 2006, og fikk ansvaret for partiets internasjonale kontakter, som internasjonal sekretær fra 2007 til 2017. Han har blant annet profilert seg som en sterk motstander av islam. Tvillingbroren Ted Ekeroth har sittet i Lunds kommunfullmäktige (kommunestyre) for Sverigedemokraterna.Etter tiden i Riksdagen har Ekeroth vært registert bosatt og forretningsdrivende i Budapest.I 2007 medvirket han under en antiislamsk (kontrajihadistisk) konferanse i Brussel. Blant innlederne var Gerard Batten fra UKIP, den amerikanske konspirasjonsteoretikeren Robert Spencer, Bat Yeor, Lars Hedegaard fra det danske Trykkefrihetsselskapet og italienske Adriana Bolchini Gaigher.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kent Ekeroth – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kent Ekeroth på Twitter 
(sv) Kent Ekeroth hos Sveriges riksdag
Anders Kylland

Anders Strand Kylland (født 13. desember 1967) er en lokalpolitiker fra Fremskrittspartiet, og varaordfører i Arendal fra 2011.
Kylland har fagbrev som kokk 1987, og erfaring innen restaurant og hotell fra 1985 til 2001, hvor han blant annet arbeidet i Longyearbyen på Svalbard fra 1989 til 1993. I perioden 1996 til 2000 drev han og eide egen kafé og cateringbedrift. Fra 2000 har han vært lærer ved Strømsbu videregående skole (nå Sam Eyde videregående skole) innen restaurant- og matfag.


== Politiske verv ==
Varamedlem Arendal bystyre 1999 – 2003
Medlem av Arendal bystyre 2003 –
Medlem av komite for oppvekst 2003 –
Medlem av formannskapet
Styremedlem Arendal Kommunale Pensjonskasse
Styremedlem Arendal Eiendom KF 2010 - 2011
Varamedlem og medlem av driftsstyret 2003 – 2007
Varamedlem til formannskap og planutvalg 2007 – 2011
Medlem kommuneplanutvalget i to perioder
Styremedlem, studieleder og sekretær i Arendal FrP i perioden 2000 - 2008
Styremedlem i Aust Agder FrP 2004 – 2008, fylkesleder fra 2008
Medlem av landsstyret i FrP fra februar 2008
Varaordfører i Arendal kommune fra 2011


== Eksterne lenker ==
Anders Kylland hos arendal.kommune.no
Archaeoattacus

Archaeoattacus er en gruppe slekt av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
Svært store (vingespenn 150-200 millimeter), brune påfuglspinneren med sigdformede vinger, svært like på artene i slekten Attacus. Hver vinge har et trekantet, gjennomsiktig "vindu".


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Slekten finnes i Himalaya, i Malaysia og Indonesia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Archaeoattacus Watson, 1914
Archaeoattacus edwardsii (White, 1859)
Archaeoattacus malayanus Kurosawa & Kishida, 1984
Archaeoattacus staudingeri (Rothschild, 1895)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Archaeoattacus i Encyclopedia of Life 
(en) Archaeoattacus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Archaeoattacus hos NCBI 
(en) Kategori:Archaeoattacus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Archaeoattacus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Archaeoattcus. Med bilder av de fleste artene [1]
AMD FX

AMD FX er en familie med mikroprosessorer fra Advanced Micro Devices (AMD), som ble lansert 12. oktober 2011. Prosessorene er basert på 64-bit x86-arkitekturen AMD Bulldozer, som er en videreutvikling av AMD64. De er flerkjerneprosessorer med 4, 6 og 8 kjerner, er tilpasset Socket AM3+, og finnes i klokkefrekvenser fra 3,1 GHz til 5.0 GHz.
Det finnes to generasjoner av AMD FX. Den første har kodenavnet «Zambesi». Den andre ble lansert 23. oktober 2012 under kodenavnet «Vishera». Den kjennetegnes av lavere strømforbruk og en ytelsesforbedring på 15% ved samme klokkefrekvens.AMD FX er beregnet for stasjonære datamaskiner. En høyytelsesversjon beregnet for tjenere ble lansert 7. september 2011. Den leveres med 8, 12 og 16 kjerner, og er tilpasset Socket G34. Den er i prinsippet bygd opp rundt den samme arkitekturen som AMD FX, men selges under merkenavnet AMD Opteron.


== Referanser ==