jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Innløsning

Innløsning i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel 15.
§ 15–1 omhandler grunneierens rett til å kreve innløsning ved kommuneplanens arealdel og § 15–2 grunneierens rett til å kreve innløsning ved reguleringsplan.


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
La vida breve

La vida breve (norsk oversatt tittel: Livet er kort) er en opera i to akter (opprinnelig en akt) med musikk av  Manuel de Falla. Librettoen er av Carlos Fernández-Shaw.


== Historie ==
Forestillingen varer bare en time og operaen settes sjelden opp, mens derimot blir visse orkesterpartier spilt. Den er uvanlig ettersom den inneholder nesten like mye instrumental- som vokalmusikk.
Operaen ble skrevet i 1905, men til tross for at de Falla med verket vant første pris i en konkurranse utlyst av kunstakademiet i Madrid, så drøyde det åtte år før urpremieren. Den fant sted 1. april 1913 i Nice. Året etter ble operaen også spilt i Madrid og Paris.


== Roller ==


== Handling ==
Operaen utspiller seg i Granada på begynnelsen av 1800-tallet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Gammond, Peter (1982). Opera-handbok (svensk). Göteborg: Wezäta. s. 70-71. ISBN 91-8507491-8.  [libris 7745312]
Wenzel Andreasen, Mogens (1990). Operans värld : ett lexikon över kompositörer, roller och innehåll i våra vanligaste operor (svensk). Stockholm: Rabén & Sjögren. s. 65. ISBN 91-29-59233-X.  [libris 7236411]
Klette (Haug)

Klette, Øgarden eller Ødegaarden (gnr. 99) var en gård i nedre Haugsbygd i tidligere Norderhov herredskommune, nå Ringerike kommune i Buskerud. Eiendommen ligger langs begge sider av Klekkenveien og utgjør cirka 106 daa. Bygningsmassen er borte (bortsett fra en villa), men inntil for noen få år siden sto det fortsatt ei gammel løe ved avkjørselen til Tollevsløkka på Vesterntoppen. Nabogården Vestern ligger like sørvest av Klette, og på høyden ovenfor ligger Sætrang-gårdene.
Navnet Klette stammer trolig fra det norrøne uttrykket klettr, som betyr fjellknatt og nok har med gårdens beliggenhet å gjøre. Landskapet der stuper ned mot Randselva i ei smal revne, der Holtbekken, som drenerer Haugsbygd, danner Gampefossen, et cirka 15 m høyt fossefall. Bekken har normalt beskjeden vannføring, men under flom kan fossen være litt av et skue. Bekken drenerer til Randselva ved Høneholt, på motsatt side av elva for Holttangen.
Klette nevnes første gang som Klættæ i et diplom (DN. IV 242) fra 23. februar 1346. I 1723 blir imidlertid jorda benyttet som eng av storgårdene Hesleberg og Tanberg. Det antyder at gården da kan ha ligget øde ei tid, kanskje siden svartedauden herjet i landet, noe som trolig er opphavet til navnene Øgarden og dagens Ødegaarden.
Grunnen der Klette lå kan for riktig lenge siden ha tilhørt Tanberg eller Hesleberg, eller kanskje en kombinasjon der disse gårdene var forent under navnet Berg. En slik teori mangler imidlertid dokumentarisk støtte, selv om den kan forklare at nettopp disse to gårdene brukte marka der Klette lå som eng på 1700-tallet. Dessverre eksisterer det heller ingen form for dokumentasjon for en gård med navnet Berg i det området der de gamle storgårdene Tanberg og Hesleberg ligger, men flere har framsatt teorier om dette.


== Se også ==
Liste over gårder i Ringerike


== Referanser ==
Sander Svendsen

Sander Svendsen (født 6. august 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for Viking.Svendsen fikk sin tippeligadebut 9. mai 2013, da Molde spilte mot Ålesund. Han ble målscorer første gang i Tippeligaen andre påskedag 2014 mot Sarpsborg 08.Svendsen ble plukket ut av den anerkjente britiske avisen The Guardian som et av Europas største talenter fra 1997-generasjonen. De skriver at han har en fantastisk ballkontroll og blikk for spillet. 
Sander og sin yngre bror, Tobias, er ansett som store fotballtalent. Begge to har ved flere anledninger hospitert hos den nederlandske storklubben Ajax Amsterdam som er kjent for sin fremdyrking av fotballstjerner


== Tidenes yngste seriemester ==
Den 4. oktober 2014 ble Svendsen tidenes yngste seriemester i Tippeligaen. Etter seieren mot Viking kunne ingen ta igjen Molde FK i Tippeligaen 2014. Han har bidratt til seriemesterskapet og spilt ti kamper og skåret ett mål så langt i Tippeligaen 2014.


== Meritter ==
Molde FKTippeligaen: (1) 2014
NM: (2) 2013, 2014


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sander Svendsen – UEFA 
(en) Sander Svendsen – Transfermarkt 
(en) Sander Svendsen – WorldFootball.net 
(en) Sander Svendsen – Soccerbase.com 
(en) Sander Svendsen – Soccerway 
(no) Sander Svendsen – Norges Fotballforbund 
(en) Sander Svendsen – FBref 
«Sander Svendsen», profil på Molde Fotballklubbs hjemmeside.
Planutvalg

Planutvalg i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel § 3-3.«Kommunen organiserer arbeidet med den kommunale planleggingen etter kapittel 10 til 12 og oppretter de utvalg og treffer de tiltak som finnes nødvendig for gjennomføring av planleggingen.»
Kommunestyret står etter plan- og bygningsloven av 2008 friere til å delegere oppgaver og kompetanse som tidligere lå i det faste utvalget for plansaker og barnerepresentanten.
Må ikke forveksles med planlovutvalget som var selve utvalget som laget grunnlaget for plan- og bygningsloven.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.


== Eksterne lenker ==
Brev om delegering, Miljøverndepartementet
Barnerepresentant

Barnerepresentant i plan- og bygningsloven er omtalt i kapittel § 3-3.
«Kommunestyret skal sørge for å etablere en særskilt ordning for å ivareta barn og unges interesser i planleggingen.»
Kommunestyret står etter plan- og bygningsloven av 2008 friere til å delegere oppgaver og kompetanse som tidligere lå i det faste utvalget for plansaker og barnerepresentanten. 


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøvendepartementet
Brev om barnerepresentanten, Miljøverndepartementet
Sør-Trøndelag Orkesterforening

Sør-Trøndelag Orkesterforening (STOF) er et symfoniorkester for amatører med base i Trondheim. Orkesteret har i 2013 rundt 60 medlemmer. Dirigent siden oppstarten i 2003 er Tormod Knapp. Orkesteret holder ca. 8–10 konserter og opptredener årlig i Trondheim og rundt omkring i Trøndelag. Blant orkesterets faste tradisjoner er 17. mai-konserten i Vår Frue kirke, og «Unge Solister» hver høst.


== Historie ==
Sør-Trøndelag Orkesterforening ble stiftet i 2003 som en sammenslutning av Trondheim Byorkester og Midt-Trøndelag Symfoniorkester. Trondheim Byorkester har sine røtter i Trondhjem handelsstands forenings orkester, stiftet i 1947. Midt-Trøndelag Symfoniorkester ble stiftet i 1961 under navnet Midt-Trøndelag Orkesterforening.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Kystsoneplanlegging

Kystsoneplanlegging er planlegging etter plan- og bygningsloven i sjøområder ut til en nautisk mil utenfor grunnlinjene.
Lovens virkeområde § 1-2: «I sjøområder gjelder loven ut til en nautisk mil utenfor grunnlinjene.»
Aktuelle arealformål, hensynssoner og bestemmelser for arealdelen er listet opp i  § 11–7 og utover.
Arealformål i sjø i arealdelen § 11-7: «6. Bruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende strandsone.  Underformål: ferdsel, farleder, fiske, akvakultur, drikkevann, natur- og friluftsområder hver for seg eller i kombinasjon.»
Arealformål i sjø i reguleringsplan § 12-5: «6. bruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende strandsone, herunder områder for ferdsel, farleder, fiske, akvakultur, drikkevann, natur- og friluftsområder.»


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Regnecentralen

Regnecentralen (forkortet RC) er den første danske it-virksomhet opprinnelig skapt som et selvstendig forskningsinstitutt under Akademiet for de Tekniske Videnskaber (ATV) den 12. oktober 1955 for en bevilgning på 900.000 kr fra Marshall-hjelpen. Tre personer sto i starten bak Regnecentralen: Niels Ivar Bech, som også ble administrerende direktør, professor Richard Petersen var formann for ATVs regnemaskinsutvalg og Bent Scharøe Petersen (sjefdesigner av DASK).
Det første fungerende resultat, førstegenerasjonsdatamaskinen DASK (forkortelse for: Dansk Aritmetisk Sekvens Kalkulator) hadde premiere den 13. februar 1958.
Deretter ble andregenerasjonsdatamaskinen GIER bygget i 1961, (navnet er en forkortelse for Geodætisk Instituts Elektroniske Regnemaskine) – i ca 50 eksemplarer – og den fikk stor utbredelse på 1960-tallet. Etter at flere GIER hadde blitt solgt til norske kunder, blant annet til Norges Vassdrags- og Elektrisitetsvesen ble datterselskapet Scanips opprettet 1964 i Norge. Formålet var opprinnelig å selge fri kapasitet på NVEs maskin. Scanips ekspanderte etter hvert, blant annet med et datterselskap i Sverige, og ble et gullesel for Regnecentralen. 1978 ble Scanips nedlagt.Til slutt lanserte firmaet tredjegenerasjonsdatamaskinen RC4000 i 1968, den skulle ha blitt solgt i 18 eksemplarer før firmaet hadde overskudd, men det ble bare solgt 17. Dette betydde nesten konkurs – ledelsen ble utskiftet med bankfolk og så gikk det videre mot neste merkeår 1979, da firmaet ble reorganisert for siste gang.
RC (som det het i dagligtale) konstruerte også en virkelig verdensnyhet, nemlig en hullbåndleser, RC2000, den leste hullstrimlen med lys i motsetning til de øvrige hulstrimmelleserne på markedet, disse var mekaniske. Blant annet derfor var den verdens hurtigste på det tidspunkt og ble en god eksportvare.

I en periode ble RC leverandør av mikrocomputer til for eksempel folkeskolen. Det skjedde blant annet med RC Piccolo 702-modellen, men på nytt blev RC rammet av en begivenhet som overskygget den ellers velfungerende maskinen: IBM's Personlige Computer eller pc'en.
Regnecentralen ble overtatt av det britiske ICL 1989, det sluttet å bruke sitt eget navn i 1993. ICL ble overtatt av Fujitsu 2002.
Staten støttet prosjektet under oppbygningen, men opprettet senere sitt eget selskap Datacentralen I/S af 1959. RC fik aldri ytterligere statsstøtte i form av oppgaver for universiteter og lignende, men måtte klare seg selv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Regnecentralen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Dansk Datahistorisk Forening
H. Knudsen (2005) Konsensus og konflikt. Organiseringen af den tekniske forskning i Danmark 1900-1960
Borger (Haug)

Borger (gnr. 101) er en gammel gård som ligger på en naturlig høyde langs fylkesvei 241 ved Klekken i Haugsbygd, i tidligere Norderhov herredskommune, nå Ringerike kommune i Buskerud.Navnet Borger har trolig sammenheng med beskrivelsen borg, i betydningen terrasse, et begrep som beskriver et høytliggende landskap med fjell på baksiden og skråninger på framsiden. For Borgers del passer dette utmerket, der den ligger på høydedraget ved Klekken, midt i mellom Ringkollen (Krokskogen) i øst og elvene i Randselva og Ådalselva med Hønefoss i vest.
I senere år (fra 1967 og framover) har gården vært kjent under navnet Borger Bad, fordi hovedhuset i en årrekke har vært benyttet til ulike rekreasjonsformål (spesielt for revmatikere, ortopediske og kirurgiske pasienter).
Gården nevnes ikke i skriftlige kilder før i 1657, så hvor betydningsfull den har vært i dette området er ukjent. Dagens areal utgjør i overkant av 407 daa., fordelt på flere mindre teiger.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over gårder i Ringerike
Svarthettehonningeter

Svarthettehonningeter (Melithreptus affinis) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den er endemisk til Tasmania.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) svarthettehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svarthettehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) svarthettehonningeter hos ITIS 
(en) svarthettehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus affinis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus affinis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus affinis. Besøkt 10. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus affinis. Besøkt 10. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus affinis. Besøkt 10. mai 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 10. mai 2013.
Fettkopp

En fettkopp, smørekopp eller griskopp brukes for å smøre akslinger eller lagere i motorer og andre tekniske innretninger. En fettkopp er vanligvis laget av metall og har form som en liten, relativt dyp trakt forsynt med et dypt, fint gjenget skrulokk.
Den smalte enden av fettkoppen er montert på gjennomføringen som skal smøres, slik at fettet kan passere gjennom hullet i tuten på trakta og inn til punktet som skal smøres. Når fettkoppen er fylt med fett og lokket skrus til vil dette presse fettet inn. Lokket er gjerne fingjenget, slik at det bare skrus litt innover per omdreining. Derved har man god kontroll på hvor mye fett som presses inn. Å stramme lokk på fettkopper inngår i det vanlige driftsvedlikeholdet på mange motorer og tekniske innretninger. Når lokket er skrudd helt inn må fettkoppen etterfylles.
Vanligvis finnes det retningslinjer for hvor ofte og hvor mye lokket på fettkoppene skal strammes. Dette varierer imidlertid for ulike bruksområder. Noen ganger finnes det skrevne, formelle retningslinjer for vedlikehold. Andre ganger er alt basert på «maskinsjefens» skjønn og praksis. Man kan for eksempel stramme en halv omdreining etter fem driftstimer, en kvart omdreining etter hver kjøretur eller ha andre tommelfingerregler for smørerutiner.
Det finnes også mer avanserte fettkopper, der systemer med stempel, fjærer osv. gjør en del av den manuelle oppfølgingen unødvendig. 
Til fettkoppene brukes nokså tykt fett, kvaliteten som vanligvis betegnes som gris eller grease (tykkere enn majones, men mykere enn kaldt smør). 
Propellakslinger i mindre båter er ofte forsynt med fettkopper ved gjennomføringen i skroget. I hovedsak er det simringer eller pakninger som skal sikre av gjennomføringen holder tett, men fettet som presses inn til propellakslingen vil i slike tilfeller oftest bidra både til å smøre og tette. Ved slik kontakt med vann er fettkvaliteten viktig, da fett som lett vaskes bort av (sjø)vann er lite egnet.


== Eksterne lenker ==
Presentasjon av fettkopper i Maritim båtutstyrs utvalg
Melithreptus chloropsis

Melithreptus chloropsis er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den er endemisk til det sørvestlige Australia.


== Eksterne lenker ==
(en) marrihonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) marrihonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Kategori:Melithreptus chloropsis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Avibase: Melithreptus chloropsis. Besøkt 10. mai 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 10. mai 2013.
Melithreptus chloropsis i IOC World Bird list Besøkt 10. mai 2013.
Håkon Lorentzen (fotballspiller)

Håkon Holmefjord Lorentzen (født 2. august 1997) er en norsk fotballspiller som spiller for den nederlandske klubben Helmond Sport.Lorentzen debuterte i Tippeligaen 9. mai 2013, da Brann vant 2-0 mot Start. Lorentzen er tredje yngste tippeligadebutant gjennom tidene. Lorentzens første mål for Brann kom mot Tromsø 10. november 2013 da Brann vant 4-1 og sendte Tromsø til Adeccoligaen. Med dette ble han tidenes yngste målscorer i Tippeligaen. Rekorden ble brutt 16. mai 2014 av Martin Ødegaard.
Håkon er lillebror til skøyteløperen Håvard Holmefjord Lorentzen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Håkon Holmefjord Lorentzen – UEFA 
(en) Håkon Holmefjord Lorentzen – Transfermarkt 
(en) Håkon Holmefjord Lorentzen – WorldFootball.net 
(en) Håkon Holmefjord Lorentzen – Soccerway 
(en) Håkon Holmefjord Lorentzen – FBref
Tour de France 1963

Tour de France 1963 var den 50. utgaven av sykkelrittet Tour de France og den ble avholdt fra 23. juni til 14. juli 1963. Rittet besto av 21 etapper med totalt lengde på 
4 137 km. Gjennomsnittsfarten var 37.092 km/h.


== Gjennomføringen av rittet ==
Rittet ble vunnet av Jacques Anquetil, som ble første rytter i historien til å ta fire sammenlagtseire i Tour de France. Han vant foran sin rival Federico Bahamontes med over tre minutter og José Perez-Frances kom på tredjeplass. Arrangørene hadde før rittet prøvd å fjerne Anquetils dominans ved å kutte ned lengden på antall tempokilometer, noe som ville favorisere klatrerne. Likevel vant Anquetil rittet, som klarte å holde seg nær sin hovedrival Bahamontes i fjellene. Selv ved å en gang fake et mekanisk problem, for å få en sykkel som segnet seg mer i fjellet. Bahamontes vant klatretrøya for fjerde gang, mens Rik Van Looy vant poengtrøya. Saint Raphael-Geminiani-Dunlop vant lagkonkurransen. 


== Lag ==
13 lag med 10 utøvere startet rittet, totalt 130 ryttere:


== Etapper ==


== Etappe for etappe ==


== Resultater ==


=== Sammenlagt ===


=== Poengtrøya ===


=== Klatrekonkurransen ===


=== Lagkonkurransen ===


=== Mest offensive rytter ===
Kåringen av Mest offensive rytter ble gitt til Rik Van Looy. 


== Eksterne lenker ==
Historie Tour de France
RittInfo Tour de France 1963
Håkon Lorentzen

Håkon Lorentzen eller Haakon Lorentzen er navnet til flere personer:

Håkon Lorentzen (fotballspiller), fotballspiller for Sandefjord, f. 1997.
Håkon Lorentzen (sosiolog), norsk forsker og forfatter, f. 1946.
Haakon Lorentzen, norsk-brasiliansk forretningsmann, f. 1954.
Italo Montemezzi

Italo Montemezzi (født 4. august 1875 i Vigasio nær Verona i Italia, død 15. mai 1952 samme sted) var en italiensk komponist. Han er mest kjent for operaen L'amore dei tre re (Kjærligheten til tre konger), som engang var en del av standardrepertoaret.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Italo Montemezzi studerte musikk ved Conservatorio Giuseppe Verdi i Milano og underviste der etterhvert i harmoni i ett år.


=== Komponist ===
Operaverket hans L’amore dei tre re, skrevet i 1913, startet karrieren hans og gjorde det mulig for ham å vie seg til komponering. L’amore dei tre re, som ble uroppført i 1913 på La Scala, ble ikke del av standardrepertoaret for operahusene, men ble ganske ofte fremført av store sangere som Ezio Pinza, Cesare Siepi, Lucrezia Bori, Grace Moore, Rosa Ponselle eller Anna Moffo.
Operaen La nave ble uroppført i Milano i 1918.  I 1919 besøkte han USA, og dirigerte den amerikanske premieren på La nave ved Chicago Opera Association 18. november. Han bodde i Sør-California fra 1939 og markerte Italias overgivelse med Italia mia (1944), men reiste seinere ofte til Italia. Han vendte tilbake permanent i 1949 og døde i Vigasio tre år seinere.
Andre verk som ikke er operaer omfatter det symfoniske diktet Paolo e Virginia (etter Paul et Virginie) og kantaten The Song of Songs.
Som komponist, ble Montemezzi beundret for å kombinere det tradisjonelt italiensk lyriske med en wagnerisk tilnærming til bruken av orkesteret i opera, med instrumental fargelegging påvirket av verkene til Debussy.


== Operaverk ==
Bianca 1901 (aldri oppført)
Giovanni Gallurese (Torino, 1905)
Hellera (Torino, 1909)
San Pantaleone (Milano, 1910)
L'amore dei tre re (Milano, 1913; New York, 1914)
La nave (Milano, 1918) Piano noter ved Sibley Music Library
La notte di Zoraima 1931 anmeldt Arkivert 24. januar 2012 hos Wayback Machine. i Time magazine
L'incantesimo 1943
La Principessa Lontana (ufullstendig)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Italo Montemezzi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Italo Montemezzi på Discogs 
(en) Italo Montemezzi på MusicBrainz 
(en) Fritt tilgjengelige noter av Italo Montemezzi i International Music Score Library Project
Samfunnssikkerhet

Samfunnssikkerhet er et begrep som benyttes i forbindelse med politiske utredninger, debatter og planer om hvordan offentlige myndigheter best kan forebygge hendelser eller reduserer skadevirkninger av alvorlige uønskede hendelser som truer samfunnet og borgernes sikkerhet.


== Norge ==


=== Ansvarlige myndigheter ===
I Norge har den statlige etaten Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) et overordnet ansvar for å planlegge og koordinere den sivile beredskapen i samfunnet. På det politifaglige området har Politiets sikkerhetstjeneste en lignende posisjon. Begge er direktorater underlagt Justis- og beredskapsdepartementet. Mange andre offentlige myndigheter har imidlertid et delansvar for å ivareta samfunnets sikkerhet, det gjelder blant annet Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) og Nasjonalt Cybersikkerhetssenter (NCSC) som sorterer under NSM, militære myndigheter og helsemyndighetene.


=== Samfunnssikkerhetsprisen ===
Samfunnssikkerhetsprisen er en pris som siden 2012 av har blitt utdelt av Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) hvert år.


=== Stortingsmeldinger om samfunnssikkerhet ===
Regjeringen Solberg la frem to stortingsmeldinger om samfunnssikkerhet:
Meld. St. 10 (2016–2017) Risiko i et trygt samfunn
Meld. St. 5 (2020–2021) Samfunnssikkerhet i en usikker verden


=== Plan- og bygningsloven ===
I plan- og bygningsloven er begrepet benyttet i § 4-3, som har overskriften Samfunnssikkerhet og risiko- og sårbarhetsanalyse.«Ved utarbeidelse av planer for utbygging skal planmyndigheten påse at risiko- og sårbarhetsanalyse gjennomføres for planområdet, eller selv foreta slik analyse. Analysen skal vise alle risiko- og sårbarhetsforhold som har betydning for om arealet er egnet til utbyggingsformål, og eventuelle endringer i slike forhold som følge av planlagt utbygging. Område med fare, risiko eller sårbarhet avmerkes i planen som hensynssone, jf. §§ 11-8 og 12-6. Planmyndigheten skal i arealplaner vedta slike bestemmelser om utbyggingen i sonen, herunder forbud, som er nødvendig for å avverge skade og tap.»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap
Landbruks-, natur- og friluftsformål samt reindrift (LNFR)

Landbruks-, natur- og friluftsformål samt reindrift (LNFR) er et arealformål i plan- og bygningsloven omtalt i § 11-7.«Landbruks-, natur- og friluftsformål samt reindrift.
Underformål:
a. areal for nødvendige tiltak for landbruk og reindrift og gårdstilknyttet næringsvirksomhet basert på gårdens ressursgrunnlag,
b. areal for spredt bolig-, fritids- eller næringsbebyggelse mv., jf. § 11–11 nr. 2.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Grønnstruktur

Grønnstruktur er et arealformål i plan- og bygningsloven omtalt i § 11-7.«Grønnstruktur.  Underformål:  naturområder, turdrag, friområder og parker.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge: Grønnstruktur
Båndlegging

Båndlegging var et begrep som ble benyttet i plan- og bygningsloven av 1985. I  § 11-8 i plan- og bygningsloven av 2008 er områder med båndlegging erstattet med hensynssone.«d) Sone for båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloven eller andre lover, eller som er båndlagt etter slikt rettsgrunnlag, med angivelse av formålet. Båndlegging i påvente av vedtak etter plan- og bygningsloven eller andre lover er tidsbegrenset til fire år, men kan etter søknad til departementet forlenges med fire år.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.