jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mellavmøll

Mellavmøll Infurcitinea argentimaculella er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i eikeskog, der larven eter lav som vokser på eikestammene.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 7-9 millimeter), ganske tettbygd, mørk møll. I motsetning til mange andre ekte møll har denne arten kontrastrike tegninger.
Antennene er trådformede og omtrent to tredjedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med hårlignende skjell som er grågule i midten, mørkere bak og på sidene. Forkroppen er forvingene er svartbrune, ofte med en litt bronseaktig glans. Forvingen har sølvhvite flekker som danner tre avbrutte tverrbånd, ytterst i vingen er det tre små, runde flekker. Bakvingen er mørkgrå. Larven er lysbrun med svart hode.


== Levevis ==
Denne arten er knyttet til eiketrær der larvene utvikler seg i lav som vokser på stammer og greiner. Den kan også finnes på lavkledte steiner. Arten er muligens knyttet til lav-slekten Lepraria. De voksne sommerfuglene, som er aktive fra juli til august, sitter gjerne i sprekker i barken. De flyr trolig lite, men løper opp og ned på trestammene i varme sommernetter. Larven lever i et rør av silke kledt med lavbiter, og overvintrer.


== Utbredelse ==
Den er kjent fra Norden og Mellom-Europa. I Norge er den bare funnet ved Fredrikstad i Østfold. Den ble vurdert som Sårbar (VU) i Norsk rødliste for arter fra 2021.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Meesiinae
Mellavmøll Infurcitinea argentimaculella (Stainton, 1849)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler
Nettsiden Svenska fjärilar, Infurcitinea argentimaculella
Infurcitinea argentimaculella på UK Moths


== Eksterne lenker ==
(en) Mellavmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Mellavmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Mellavmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Mellavmøll hos Dyntaxa 
(en) Mellavmøll hos Fauna Europaea 
(en) Mellavmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Infurcitinea argentimaculella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Infurcitinea argentimaculella – detaljert informasjon på Wikispecies
9K38 Igla

9K38 Igla (russisk: Игла́, nål) er en russisk, skulderavfyrt luftvernmissil. Originalvarianten hadde NATO-kallenavnet SA-16 Gimlet. Den nyeste varianten er kjent som SA-24 Grinch.


== Eksterne lenker ==
(en) 9K38 Igla – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kjenge

Kjenge er drikkekar til øl. Kjenger har først og fremst vært brukt i Hordaland og Sogn, og på Voss var den bortimot det eneste brukte drikkekar til øl. De fleste bevarte kjenger er fra 1700- og 1800-tallet. En kjenge fra Sogndal har form og dekor som kan tyde på at den er skåret tidlig på 1600-tallet eller slutten av 1500-tallet, og dette er trolig en av de aller eldste bevarte.


== Se også ==
Kane (drikkekar)
Ølfugl


== Litteratur ==
Gjærder, Per (1975): Norsk drikkekar av tre. Bergen – Oslo – Tromsø
Visted, Kristofer og Stigum, Hilmar, (1951): Vår gamle bondekultur. Oslo.
Østby, Jon Birger (1983): Nomenklatur for drikkestell, med tegninger av Torill Sand. Oslo


== Noter ==


== Eksterne lenker ==
Kjenger i DigitaltMuseum.no
Plommelavmøll

Plommelavmøll, Stenoptinea cyaneimarmorella er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten finnes på tørre steder med busker, larvene lever trolig på lav som vokser på greinene. Larvene utvikler seg under og i barken av plommetrær. Det er sannsynlig at andre beslektede arter i rosefamilien også kan tjene som verts-trær.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 12-14 millimeter), spinkel, livlig brunspraglete møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet og forkroppen ner kledt med mørkbrune, hårlignende skjell. Forvingene er nokså smale, avrundede i spissen. Grunnfargen er brun, rundt midten av vingen er det fire runde, svarte flekker som avgrenser et avlangt trapes. Langs vingekanten nær spissen er det flere sølvfargede skråflekker. Bakvingen er mørkgrå, ganske smal og tilspisset, med lange, grå hårfrynser.


== Levevis ==
Denne uvanlige artene finnes helst på tørre, solrike steder der det vokser plommer (Prunus domestica), slåpetorn (Prunus spinosa) eller hassel (Corylus avellana). Larvene lever trolig på laver som vokser på trærnes greiner. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa, bortsett fra lengst i sørvest, og sørøstover til Libanon. I Norge er den funnet langs kysten fra Østfold til Vest-Agder, men den er sjelden.


== Rødlistevurdering ==
Arten er kjent fra 9 lokaliteter langs Sørlandskysten og Oslofjorden. I Kristiansand synes arten å ha blitt vesentlig sjeldnere og er ikke registrert siden 2003, da den ble funnet på flere lokaliteter. Gamle frukthager er et habitat i tilbakegang. Arten er rødlistet i 2021 som sterkt truet EN.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Meesiinae
Plommelavmøll, Stenoptinea cyaneimarmorella (Millière, 1854)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler
Nettsiden Svenska fjärilar, Stenoptinea cyaneimarmorella
Stenoptinea cyaneimarmorella på UK Moths


== Eksterne lenker ==
(en) Plommelavmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Plommelavmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Plommelavmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Plommelavmøll hos Dyntaxa 
(en) Plommelavmøll hos Fauna Europaea 
(en) Plommelavmøll hos NCBI 
Stenoptinea – detaljert informasjon på Wikispecies
Hasselgrenmøll

Hasselgrenmøll Karsholtia marianii er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne sjeldne arten har en spesiell utbredelse i og med at den bare er kjent fra Norden og fra Sicilia.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 8-11 millimeter), brokete møll. Antennene er trådformede og nesten tre fjerdedeler så lange som forvingene, mørkfargete, men kremhvite ved roten. Hodet er kledt med brunhvite, hårlignende skjell, forkroppen er lysbrun med lysere skuldre. Forvingen er avlangt oval, grunnfargen er hvit med brunoransje felter. Forkanten er for det meste brunsvart, og det er en trekantet, mørk flekk ved bakkanten, i tillegg noen diffuse, mørke flekker i vingespissen og spredte, mørke skjell over resten av vingen. Bakvingen er mørkgrå med grå hårfrynser. Beina har ganske lange, grå hår. 


== Levevis ==
Arten forekommer i åpen løvskog og hasselkratt. Larven lever på soppangrepet, død ved, gjerne på døde greiner av hassel eller osp, den er også funnet på istervier. Den omgir seg med et spindelvevsaktig silkespinn. De voksne sommerfuglene flyr om natten fra juni til august.


== Utbredelse ==
Denne sjeldne arten har en bemerkelsesverdig utbredelse i og med at den er kjent fra Danmark, Sverige og Norge og i tillegg bare fra Sicilia. Den er ingen steder vanlig. I Norge er det kjent funn fra kysten av Telemark, Aust-Agder og Vest-Agder. Arten ble vurdert som Sårbar (VU) på Norsk rødliste for arter fra 2015.


== Systematisk inndeling ==
Arten blir noen ganger plassert i slekten Infurcitinea.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Meesiinae
Hasselgrenmøll Karsholtia marianii (Rebel, 1936)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Kålås, J.A., Viken, Å., Henriksen, S. og Skjelseth, S. (2010) Norsk rødliste for arter 2010. Artsdatabanken, Trondheim.
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler


== Eksterne lenker ==
(en) Hasselgrenmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Hasselgrenmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hasselgrenmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Hasselgrenmøll hos Dyntaxa 
(en) Hasselgrenmøll hos Fauna Europaea 
(en) Hasselgrenmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Karsholtia marianii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Bergen (Landkreis Celle)

Bergen er en by på Lüneburger Heide i Landkreis Celle i den nordlige delen av den tyske delstaten Niedersachsen. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Bergen (Celle) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ganttdiagram

Et Ganttdiagram, noen ganger kalt Ganttskjema, er en type søylediagram som illustrerer et prosjekts tidsplan og avhengigheter mellom forskjellige arbeidsoppgaver. Gantt-skjemaet illustrerer datoer for start- og sluttidspunkt for oppgavene i prosjektet og viser et sammendrag av prosjektet. Oppgavene i Gantt-skjemaet viser samtidig strukturen (arbeidsnedbrytingsstrukturen) til prosjektet.


== Historie ==
Diagramet er oppkalt etter sin oppfinner Henry Gantt (1861–1919), som skapte det første på 1910-tallet som inneholdt avhengigheter mellom delmålene. 
Karol Adamiecki er personen som i midten av 1890-årene oppfant et diagram som han senere kalte "harmonogram" (hvilket ligner på selve Gantt-diagrammet). Adamiecki hadde gitt ut verkene sine på polsk og russisk, og disse språkene var mindre kjent i den engelsktalende verdenen. Dette begrenset både adopsjonen og anerkjennelsen av hans forfatterskap.
I mellomtiden har Henry Laurence Gantt, en amerikansk ingeniør og amerikansk konsulent, blitt populært i vest en lignende metode (publisering av artikler om det i 1910 og 1915). Derfor regnes Henry Gantt som oppfinneren av Gantt Chart (derav navnet). 


== Se også ==
Oppgavebehandling


== Eksterne lenker ==
Project Management Graphics (or Gantt Charts)
Rosenkjukemøll

Rosenkjukemøll (Agnathosia mendicella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 8-13 millimeter), kontrastrikt tegnet møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet er kledt med gulaktige, hårlignende skjell, mørkere på sidene. Forkroppen er brunsvart med en bred, lyst gulbrun stripe i midten. Forvingene er brunsvarte med store, kremhvite flekker langs kantene. Bakvingene er grå.


== Levevis ==
Arten lever i gammel skog der det er rikelig med død ved der det vokser kjuker, larvene utvikler seg inne i disse. Arten har blitt registrert fra rosenkjuke (Fomitopsis rosea) på gran og fra eikemusling (Daedalea quercina) på eik, men kan trolig leve i andre arter også. Selv om den er regnet som en sjelden art, kan den være ganske tallrik på enkelte lokaliteter. Larvene lever inne i et silkerør og gnager ganger i kjuken. Den voksne sommerfuglene flyr om natten i juni-juli, men kan gjerne være noe oversett fordi de sjelden kommer til lys.


== Utbredelse ==
Det er spredte funn av denne arten over mye av Europa. I Norge finnes den langs kysten av Øst- og Sørlandet vest til Vest-Agder. Den beslektede arten Agnathosia sandoeensis Jonasson, 1977 er bare kjent fra Gotska Sandön i Sverige og fra Latvia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Meesiinae
Agnathosia mendicella (Denis & Schiffermüller, 1775)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler


== Eksterne lenker ==
(en) rosenkjukemøll i Encyclopedia of Life 
(en) rosenkjukemøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rosenkjukemøll hos Artsdatabanken 
(sv) rosenkjukemøll hos Dyntaxa 
(en) rosenkjukemøll hos Fauna Europaea 
(en) rosenkjukemøll hos NCBI 
(en) Kategori:Agnathosia mendicella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Agnathosia mendicella – detaljert informasjon på Wikispecies
Syrias guvernementer

Syria har fjorten guvernementer (arabisk: مُحافَظَة muḥāfaẓah). Guvernementene er videre delt inn i seksti distrikter (منطقة minṭaqah), som er videre delt inn i underdistrikter (ناحية, nāḥiyah) og landsbyer, som er den laveste administrative enheten.
Guvernementene blir styrt av guvernører (muhafez) som blir foreslått av landets innenriksminister og godkjent av kabinettet. 


== Referanser ==
Nettkjukemøll

Nettkjukemøll (Montescardia tessulatella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Denne arten lever i skog, der larvene utvikler seg inne i kjuker.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 23-27 millimeter), brunspraglete møll. Antennene er trådformede og litt over halvparten så lange som forvingene. Hodet er kledt med korte, gulbrune, hårlignende skjell. Forkroppen er brun med lysere sider og to runde, lyse flekker nær forkanten. Forvingene er forholdsvis brede og avrundede, spraglete i gulbrunt og svart med tallrike, små, hvite flekker. Ved forkanten er det en ganske stor, brunsvart flekk litt utenfor midten. Bakvingen er grå, temmelig bred med korte hårfrynser som er vekselvis lys- og mørkgrå.


== Levevis ==
I motsetning til de fleste andre artene av ekte møll som er knyttet til sopp er denne ganske vanlig. Den lever i skog og larvene utvikler seg i kjuker, særlig i rekkekjuke (Antrodia serialis) og rosenkjuke (Fomitopsis rosea) som vokser på nedfalne trestammer. Arten er vanligst i granskog. De voksne sommerfuglene flyr i mai-juli, mest i skumringen.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over store deler av den palearktiske sone. I Norge er den funnet over hele landet bortsett fra Finnmark.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Scardiinae
Nettkjukemøll, Montescardia tessulatella (Zeller, 1846)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler


== Eksterne lenker ==
(en) nettkjukemøll i Encyclopedia of Life 
(en) nettkjukemøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) nettkjukemøll hos Artsdatabanken 
(en) nettkjukemøll hos Fauna Europaea 
(en) nettkjukemøll hos NCBI 
(en) Kategori:Montescardia tessulatellus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Montescardia tessulatellus – detaljert informasjon på Wikispecies
Ostesmørbrød

Et ostesmørbrød er et matobjekt eller et måltid bestående av en brødskive tildekket av ost, gjerne med innslag av kjøttvarer, krydder eller ulike grønnsaker. Det hele blir til slutt varmet opp, hovedsakelig for at osten skal smelte. Osten kan skjæres i skiver og plasseres på toppen. Hvordan man varmer opp eller steker ostesmørbrød, er valgfritt.Et alternativ er å kombinere to brødskiver oppå hverandre, ha osten mellom, og steke ostesmørbrødet i et toastjern. Denne varianten kalles blant annet parisertoast eller croque monsieur.


== Referanser ==
Dhimmitude

Dhimmitude er en opprinnelig franskspråklig islamkritisk neologisme som betegner en påstått tilslutning eller overgivelse til såkalte «islamske krav». Den benyttes ofte i nedsettende forstand, og er utledet ved å legge til suffikset -tude til det arabiske adjektivet dhimmi, som betyr beskyttet. Uttrykket refererer til en ikke-muslimsk person i en muslimsk stat, et emne i sharia-lovgivning.
Begrepet ble laget i 1982 av den libanesiske presidenten og maronittiske militslederen Bashir Gemayel, som referanse til de oppfattede forsøk av landets muslimske lederskap på å undertrykke den store libanesisk-kristne minoriteten. I en tale den 14. september 1982 på Dayr al-salib i Libanon, sa han «Libanon er vårt hjemland og vil forbli et hjemland for kristne… Vi vil fortsette å kristne, feire våre riter og tradisjoner, vår tro og trosbekjennelse når vi ønsker… Heretter nekter vi å leve i dhimmitude!»
Gemayel ble drept senere samme dag i et bombeattentat mot falangistpartiets hovedkvarter i øst-Beirut.Begrepet har de siste årene blitt mye benyttet i en del islamkritiske miljøer og blant tilhengere av Eurabia-konspirasjonsteorien. Det ble først brukt i denne betydningen av Bat Ye'or, som også har utviklet «Eurabia»-hypotesen.
Ye'or populariserte videre begrepet i sin bok The Decline of Eastern Christianity under Islam. From Jihad to Dhimmitude. Seventh-Twentieth Century
og 2003-oppfølgeren Islam and Dhimmitude: Where Civilizations CollideAndre som benytter begrepet er Fjordman og Robert Spencer. Bloggeren Fjordman har skrevet essays om «siste dhimmi-nytt fra Norge».
Den amerikanske antimuslimske bloggen Jihad Watch som redigeres av Robert Spencer, har gitt ut en egen pris for «årets dhimmi». Hvor årets dhimmi gikk til Barack Obama og dommeren Tom Schalken. «Årets anti-dhimmi» gikk til Pamela Geller og Geert Wilders.


== Referanser ==
Livgarde

Livgarde er et  et elitekorps i en hær som er livvakt for et statsoverhode eller en fyrste. De fleste land har en eller annen form for livgarde i sitt militære system. I Norge er livgarden Hans Majestet Kongens Garde. I militær tradisjon blir en avdeling hvis oppgave det er å passe på presidenter eller kongelige gjerne kalt livgarde som fellesbetegnelse, slik som  Hans Majestet Kongens Garde i Norge. Disse har i dag oftest en mer seremoniell funksjon, men ivaretar samtidig noe av sine gamle plikter. I praksis har ofte mer spesielt tilpassede avdelinger innen politi/forsvar/annet tatt over de aller fleste rene livvaktfunksjoner for offisielle myndighetspersoner i verden i dag, selv om livgardene består. Livgarden har ofte en kombinasjon av seremonielle- og paradefunksjoner og en mer moderne militær infanterifunksjon.


== Historie ==
Oppdaget med å beskytte kongen eller herskeren har alltid vært en svært viktig oppgave. Helt tilbake til antikken kan vi finne egne avdelinger med livgarde regimenter, slik som pretorianergarden hos Romerne. I Norden hadde man i vikingtiden og middelalderen en egen hird og hirdmenn. Hirdmennene måtte sverge evig troskap til sin herre og love å følge han i både krig og fred, og ofre livet for han om nødvendig. Den eldste The Queen's Body Guard of the Yeomen of the Guard er den britiske monarkens seremonielle livgarde. Den ble opprettet av Henrik VII i 1485 under slaget ved Bosworth Field, og bærer fortsatt uniformer fra tudortiden i rødt og gull. En av de mest kjente livgardene er sveitsergarden i Vatikanet som ankom som leiesoldater til Roma 22. januar 1506.  Den spanske livgarden Guardia Real har også røtter tilbake til middelalderen. Napoleons Garde Impériale ble etter hvert en modell for andre livgardeavdelinger i Europa, og blant annet kopiert av både det det russiske og tyske imperiet. I Sverige har man Högvakten som livgardeavdeling. Den ble opprettet i 1523 for å forsvare Stockholms slott og kongefamilien. Den Kongelige Livgarde, i dagligtale bare kalt livgarden, i Danmark ble opprettet av Frederik III den 30. juni 1658. Den 8. november (etterhvert kjent som «Gardens dag») 1856 ble «Hans Majestæt Kongens Norske Garde» besluttet opprettet ved kongelig resolusjon. Før den tid hadde nordmenn tjenestegjort i blant annet den svenske og den danske livgarden.


== I Norge ==

Livgarden, HMKG har som formål å «beskytte Hans Majestet Kongen, hans familie og dens residenser i fred, krise og krig» [1]. Deres motto er «Alt for Kongen!».


== Aktive livgarder ==
Hans Majestet Kongens Garde i Norge
Högvakten og Livgarden i Sverige
Den Kongelige Livgarde i Danmark
Guardia Real i Spania
Garderegiment Grenadiers en Jagers og Garderegiment Fuseliers Prinses Irene i Nederland
Den kongelige livgarde i Marokko
Den kongelige livgarde i Thailand
Konoe Shidan i Japan