jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
2867 Šteins

2867 Šteins er en liten asteroide i hovedbeltet oppdaget i 1969 av Nikolaj Tsjernykh og oppkalt etter Kārlis Šteins, en latvisk og sovjetisk astronom. Asteroiden ble besøkt av ESAs Rosetta-sonde 5. september 2008.
En studie gjennomført av astronomer ved det europeiske sørobservatorium viste at Šteins er en E-type-asteroide med en diameter på omtrent 4,6 km. En lyskurveanalyse gjennomført av Rosetta viste at Šteins har en rotasjonsperiode på omtrent seks timer, en irregulær form og ingen måner.Den 5. september 2008 fløy Rosetta-sonden forbin Šteins i en avstand av 800 km og med en relativt lav hastighet på 8,6 km/s. Sonden returnerte detaljerte bilder, og formen til asteroiden kunne fra den rette vinkelen ligne på en diamant. Bildene viste også en rekke kratre, blant de et par større som hadde en diameter på ca. to kilometer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bilder og video av asteroiden tatt av Rosetta-sonden
Astrid Krag

Astrid Krag Kristensen (født 17. november 1982 i Vejle) er en dansk politiker (S). Fra juni 2019 er hun sosial- og innenriksminister i Regjeringen Mette Frederiksen.Hun har vært valgt til Folketinget fra Sjællands storkrets siden 2007 og Danmarks helseminister 2011–2014, og meldte overgang fra Socialistisk Folkeparti til Socialdemokraterne ved sin fratredelse som minister.Hun er datter av en tekstforfatter og en gymnaslærer. Hun er gift med Andreas Seebach, kjent som rapperen AndyOp. Paret har barn sammen, og er bosatt på Amager. Astrid Krag har studentereksamen fra Tørring Amtsgymnasium fra 2001 og studier i statsvitenskap fra Københavns Universitet. Hun har arbeidet i barnehage, skoleverket og hjemmepleie.Krag var elevrådsformann på gymnaset og formann i Socialistisk Folkepartis Ungdom 2005–2007. Siden 2007 har hun vært valgt til Folketinget fra Sjællands storkrets, etter å ha blitt nominert fra Roskilde krets. Krag var helseminister i Helle Thorning-Schmidts første regjering 2011–2014. I 2012 var hun kandidat til formannsposten i Socialistisk Folkeparti, men tapte mot Annette Vilhelmsen i uravstemningen. Etter at Socialistisk Folkeparti gikk ut av regjeringen i januar 2014, meldte de avtroppende ministrene Astrid Krag og Ida Auken overgang til henholdsvis Socialdemokraterne og Radikale Venstre. Samme år ble Krag nominert til Folketinget for Socialdemokraterne fra Greve krets i Sjællands storkrets.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Astrid Krag – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Astrid Krag Kristensen på Twitter 
Astrid Krag Kristensen på Facebook 
Astrid Krag Kristensen på Instagram 
(en) Astrid Krag Kristensen hos Europarådets parlamentarikerforsamling 
(da) Astrid Krag Kristensen hos Folketinget 
«Astrid Krag (S)» (dansk). Folketinget. Besøkt 9. mars 2019.
28978 Ixion

28978 Ixion (symbol: ) er et større kuiperbelte-objekt med en estimert diameter på rundt 800 kilometer. Det ble oppdaget den 22. mai 2001 av Deep Ecliptic Survey fra Cerro Tololo Inter-American Observatory.


== Referanser ==
(en) 28978 Ixions baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 28978 Ixions oppføring hos Minor Planet Center 
(en) 28978 Ixion i Unified Astronomy Thesaurus
2MASX J00482185-2507365

2MASX J00482185-2507365 er et par av okkulterende Spiralgalakser der bakgrunnsgalaksen ligger rundt 780 millioner lysår unna jorden, og de begge i stjernebildet Billedhuggeren. Den fremre galaksen viser store støvstrukturer utenfor selve hovedskiven som er synlige ved at de stenger for lyset fra bakgrunnsgalaksen. Det er ukjent hvor vanlige slike støvstrukturer er i galakser.
Bakgrunnsgalaksen har omtrent samme størrelse som Melkeveien og er slik sett rundt 10 ganger så stor som fremgrunnsgalaksen.
I den visuelle nærheten av 2MASX J00482185-2507365 ligger Billedhuggergalaksen.


== Kilder ==
Denne artikkelen baserer seg på pressemelding STScI-2008-33 fra Space Telescope Science Institute.
Lasiommata

Lasiommata er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==

Middelsstore, forholdsvis slanke og smalvingede, brune sommerfugler. Vingene har store øyeflekker, gjerne også lyse felter rundt disse.


== Levevis ==
Lasiommata-artene har forholdsvis smale vinger og er raskere flygere enn de fleste andre ringvinger. De holder seg helst på åpne, solvarme områder, gjerne med bergvegger der de gjerne sitter. Larvene lever på gress (Poaceae).


== Utbredelse ==
Gruppen er primært utbredt i den palearktiske sone. Én art finnes i Etiopia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Parargina Tutt, 1896
Slekten Lasiommata Westwood, 1849
Klipperingvinge, Lasiommata maera (Linnaeus, 1758) – til Nordland
Sørringvinge, Lasiommata megera (Linnaeus, 1767) – Østlandet og Sørlandet, sjelden og truet
Bergringvinge, Lasiommata petropolitana (Fabricius, 1787) – over hele landet, men få funn i Nord-Norge
Lasiommata paramegaera (Hübner, 1824)
Lasiommata meadewaldoi (Rothschild, 1917)
Lasiommata adrastoides (Bienert, [1870])
Lasiommata felix (Warnecke, 1929)
Lasiommata maderakal (Guérin-Méneville, 1849)
Lasiommata schakra (Kollar, [1844])
Lasiommata maerula C. & R. Felder, [1867]
Lasiommata majuscula (Leech, [1892])
Lasiommata minuscula (Oberthür, 1923)
Lasiommata kasumi Yoshino, 1995
Lasiommata hindukushica (Wyatt & Omoto, 1966)
Lasiommata menava Moore, 1865
Lasiommata hefengana Chou & Zhang, 1994


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Lasiommata i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lasiommata hos Artsdatabanken 
(sv) Lasiommata hos Dyntaxa 
(en) Lasiommata hos Fauna Europaea 
(en) Lasiommata hos NCBI 
(en) Kategori:Lasiommata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lasiommata – detaljert informasjon på Wikispecies 
Lasiommata på Tree of life
Søtorvet (København)

Søtorvet er en plass og en bebyggelse ved Søerne i København. Den ligger hvor Frederiksborggade slutter og Dronning Louises bro begynner. 


== Historie ==
Etter at Nørreport og Københavns befestning ble nedlagt i siste halvdel av 1800-tallet, oppsto det mulighet for å utnytte det nedlagte festningsterrenget. I årene 1873-76 ble det derfor oppført to symmetriske og paléaktige beboelseseiendommer i historismestil på Søtorvet ut mot Søerne. Arkitektene var Ferdinand Vilhelm Jensen og Vilhelm Petersen under Ferdinand Meldahls overoppsyn. Byggherren var Det kjøbenhavnske Byggeselskab på initiativ av finansmannen Carl Frederik Tietgen.
Bebyggelsen med herskapelige leiligheter har parisiske forbilder. De er rikt dekorert med stukkornamenter og spir og tårn.  Skuespillerinnen Johanne Luise Heiberg bodde i en av leilighetene her før hun flyttet til Rosenvænget. Omkring 1900 åpnet Café de la Reine – Dronningens Café – bak de store, buede vinduene på Søtorvet 2. Her ble holdt dikterstue på 1930-tallet hvor datidens diktere som Sigfred Pedersen og Otto Gelsted deklamerte deres seneste dikt. Niels Clemmensen satt ved klaveret.Dronning Louises Bro kom først til et tiår etter bygningene sto ferdige, og hele anlegget kom dermed til å danne en staselig inngangsportal fra Nørrebrosiden inn til København. Omkring 1900 ble det ved plassen, på hver side av broen, oppstilt to skulpturer av henholdsvis Tiberen og Nilen. Skulpturene er avstøpninger av originale marmorskulpturer fra det 1. århundre e. Kr., og var en gave fra Carl Jacobsens legat Albertina til København.


== Referanser ==
Česká televize

Česká televize (ČT) (norsk oversettelse: Tsjekkisk televisjon) er et tsjekkisk statlig eid kringkastingsselskap, som kringkaster innen fjernsyn og nye medier. Tsjekkisk televisjon ble etablert 1. januar 1992 som offentlig leverandør av fjernsyn til befolkningen i Tsjekkia. Etableringen kom som en følge av oppløsningen av Tsjekkoslovakia, og ČT er en direkte etterfølger til tsjekkoslovakisk fjernsyn. I dag drifter selskapet seks riksdekkende tv-kanaler og finansieres av en månedlig kringkastingsavgift på 5 euro per husholdning.


== Bakgrunn ==


=== Historie ===
Tsjekkisk fjernsyn har historie tilbake til begynnelsen av 1950-årene da som Československá televize, det statlige fjernsynsselskapet i daværende Tsjekkoslovakia. Selskapet startet regelmessige sendinger 1. mai 1953 fra et studio i Praha, og en andre kanal, ČST2, ble lansert i 1970. Den opprinnelige kanalen ble samtidig omdøpt til ČST1. Selskapet startet fargesendinger på ČT2 i 1973, og på ČT1 i 1975.
Etter Murens fall i 1989 og demokratiseringen av Øst-Europa i årene etter, holdt Tsjekkoslovakia demokratiske valg i 1990. Valgene viste en splittelse mellom den tsjekkiske og den slovakiske delen av landet, og de to delene besluttet å oppløse landet. 24. mai 1991 vedtok det slovakiske nasjonalrådet en lov som gjorde at slovakisk televisjon (STV) ble opprettet fra 1. juli 1991, mens 7. november samme år godkjente det tsjekkiske nasjonalrådet en lov om tsjekkisk fjernsyn (ČT) som trådte i kraft fra 1. januar 1992.Ett år senere ble Tsjekkoslovakia oppløst og delt mellom den nye staten Tsjekkia og det gjenopprettede Slovakia. Samtidig sluttet Československá televize sine sendinger og avsluttet driften.
De to tidligere tsjekkoslovakiske kanalene ble omdøpt til ČT1 og ČT2 og en tredje kanal, nyhetskanalen ČT24 fulgte i 2005 og ČT sport i 2006. De to siste kanalene, barnekanalen ČT :D og kulturkanalen ČT art ble opprettet i 2013. 
HD-tv ble lansert i 2010 og det analoge bakkenettet stengte i 2011. I 2013 startet ČT egne HD-utgaver av tre av sine kanaler:  ČT1 HD, ČT2 HD og ČT Sport HD.


=== Dagens selskap ===
I dag drifter ČT seks tv-kanaler og finansieres av statlige bidrag og reklameinntekter. I tillegg betaler tsjekkiske husholdninger en obligatorisk kringkastingsavgift på 5 euro i måneden. I 2016 hadde selskapet et årlig budsjett på 253 millioner euro.ČT har nærmere 3000 ansatte og produserer selv to av tre programmer som sendes. Samlet hadde de seks kanalene en markedsandel på 30,4 prosent i det tsjekkiske tv-markedet i juli 2016.


== Kanaltilbud ==
Per 2018 driver ČT seks tv-kanaler:


== Se også ==
Český rozhlas – tsjekkisk radio


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Česká televize – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
2MASX J09133888-1019196

2MASX J09133888-1019196 eller IRAS F09111-1007 er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 700 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Vannslangen. Galaksene er rundt 130 000 lysår fra hverandre, noe som antyder at de akkurat har startet å smelte sammen. Sammen utgjør de to galaksene et ultralyssterkt system i det infrarøde, noe som er uvanlig i de tidlige stadiene i en sammensmeltning av galakser. En mulig forklaring er at begge galaksene allerede har smeltet sammen eller vekselvirket med andre galakser. Begge galaksene har massive sorte hull i kjernene.


== Kilder ==
STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Frederik Nicolai Jensen

Frederik Nicolai (Fritz) Jensen (født 21. juni 1818 i Bergen, død 28. november 1870 i Steigen) var norsk prest, kunstner og stortingsmann.
Han tok studenteksamen fra Bergen katedralskole i 1837, og ble cand.theol. i 1840. Etter sin teologiske utdannelser i 1841 dro til Kunstakademie Düsseldorf for å utdanne seg som maler. Han studerte der til 1845, tildels med offentlig stipend. Han var også på reise til München og Italia. Hans maleri Ingeborg ved havet (1845) finnes i Bergen Kunstmuseum.Siden malte han flere store historiemalerier, ofte med norrøne motiver.
Da han kom hjem fra Düsseldorf, prøvde han å leve som kunstner i Bergen. Han stod bak etableringen av Det norske Theater i Bergen sammen med Ole Bull, og var teatrets første instruktør. Kari Gaarder Losnedahl har karakterisert ham som «den første moderne norske instruktør». Han var også aktiv i Bergens Haandværkerforening en periode.Men i 1854 tok han i mot sokneprestembedet i Bø i Vesterålen. Fra 1863 var han sokneprest i Steigen. Han var stortingsrepresentant for Nordland fra 1862 til 1864, og satt i kriekkomiteen på stortinget. Statsråd Christian Jensen var hans bror.Fritz Jensen fortsatte siden å male,  men uten å stille ut.  Blant annet malte han altertavla i Vågan kirke i 1869-1870. Den ble tatt vekk da gammelkirken ble erstattet av Lofotkatedralen i 1900, men satt opp igjen etter menighetens ønske i 1948. Altertavla er utgangspunkt for Herbjørg Wassmos roman Hundre år.


== Bibliografi ==
Treenighed paavist som livets lov ble utgitt av professor M. J. Monrad 1874.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Frederik Nicolai Jensen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Frederik Nicolai Jensen hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Fredrik Nikolai Jensen i Store norske leksikon
Pararge

Pararge er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==

Middelsstore, brune, forholdsvis slankvingete sommerfugler. Vingene har spredte, oransje til hvite flekker. Vingenes ytterkant er litt bølgende.


== Levevis ==
Pararge-artene finnes helst i litt åpen skog og buskvegetasjon. Hannene forsvarer territorier rundt "solflekker" i det ellers skyggefulle miljøet. 


== Utbredelse ==
Denne slekten er utbredt i Europa og Nord-Afrika, inkludert Kanariøyene og Madeira.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Parargina Tutt, 1896
Slekten Pararge Hübner, 1819 – 3 arter, Vest-Palearktis. I Norge:
Skogringvinge, Pararge aegeria (Linnaeus, 1758) – i skog, spredt til Sør-Trøndelag
Pararge xiphia (Fabricius, 1775) – bare på Madeira
Pararge xiphioides Staudinger, 1871 – bare på Kanariøyene


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Pararge i Encyclopedia of Life 
(en) Pararge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pararge hos Artsdatabanken 
(sv) Pararge hos Dyntaxa 
(en) Pararge hos Fauna Europaea 
(en) Pararge hos NCBI 
(en) Kategori:Pararge – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pararge – detaljert informasjon på Wikispecies 
Pararge på Tree of life
Hanne Eriksson

Hanne Jezebel Eriksson (født 11. mai 1967, død 28. august 2009) var en norsk skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerte Norge og Verdal Idrettslag.


== Personlige rekorder ==


== Meritter ==


=== Internasjonale mesterskap ===
Sprint-VM på skøyter deltatt to ganger.

Heerenveen 1985 og i Karuizawa 1986.beste resultat 26.-plass sammenlagt i Karuizawa 1986.EM på skøyter deltatt i ett EM. 

Geithus 1986.beste resultat 23.-plass sammenlagt på Geithus 1986.Junior-VM på skøyter deltatt i ett VM ved en konkurranse.

Røros 1985 i sammenlagt.beste resultat 19.-plass sammenlagt på Røros 1985.


=== Sammenlagt i Verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hanne Eriksson – Speedskatingbase.eu 
(en) Hanne Eriksson – SpeedSkatingNews.info 
(en) Hanne Eriksson – SpeedSkatingStats.com 
(en) Hanne Eriksson på ISU sine nettsider. (mesterskapsresultater)
(en) Hanne Eriksson på The-sports.org (noen resultater)
Albertina (legat)

Albertina var navnet på et legat, opprettet av brygger Carl Jacobsen i 1879 med det formål å reise skulpturer og statuer i Københavns parker og på byens plasser. Navnet hentyder til Bertel Thorvaldsen som i Italia ofte ble kalt Alberto. Legatet har blant annet finansiert skulpturer i Ørstedsparken, Østre Anlæg, Kongens Have, Trondhjems Plads m.fl.
Da legatets midler var i ferd med å bli brukt opp, ble det avviklet ved å bruke den resterende kapital i forbindelse med etableringen av Jørn Larsens speilbasseng på plassen foran Thorvaldsens Museum i 2002.


== Referanser ==
Proterebia afra

Proterebia afra er en sommerfugl som tilhører gruppen ringvinger (Satyrinae) i den artsrike familie flikvinger (Nymphalidae). Den er det eneste medlemmet av gruppen Erebiina som ikke blir ført til den artsrike slekten Erebia.


== Utseende ==
En middelsstor, brun sommerfugl med fløyelsaktig glans på vingene. Vingenes ytterkant har flere, forholdsvis store (sammenlignet med de fleste Erebia-artene) øyeflekker som er omringet med oransje. Arten ligner sterkt på medlemmene i slekten Erebia.


== Levevis ==
Arten lever på tørre stepper og andre tørre områder med gress.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i sørøstlige delen av Europa, gjennom det sørlige Russland til Sentral-Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae Boisduval, 1833
Stammen Satyrini Boisduval, 1833
Gruppen Erebiina Tutt, 1896
Slekten Erebia Dalman, 1816 – 100 arter, Holarktisk, i Norge:
Proterebia afra (Borkhausen, 1788) – Russland


== Eksterne lenker ==
(en) Proterebia afra i Encyclopedia of Life 
(en) Proterebia afra i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Proterebia afra hos Fauna Europaea 
(en) Proterebia afra hos NCBI 
(en) Kategori:Proterebia afra – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Proterebia på Tree of life
- European butterflies - Proterebia afra - med bilder
Enkawa

Enkawa (syrisk: ܥܢܟܒܐ, arabisk: عنكاوا ‘ankāwā, kurdisk: عه‌نكاوا) er en assyrisk by i Arbil-guvernementet i irakisk Kurdistan med cirka 30 000 innbyggere. Byen er i praksis en forstad for byen Arbil, og ligger i kort avstand fra Erbil internasjonale lufthavn.
3701 Purkyně

3701 Purkyně er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Liberatrix. Den ble oppdaget 20. februar 1985 av Antonín Mrkos ved Kleť-observatoriet på Kleť-fjellet i Tsjekkia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 3701 Purkyněs baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 3701 Purkyněs oppføring hos Minor Planet Center
Splendeuptychia

Splendeuptychia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Medlemmene i Euptychiina er små til middelsstore, brune sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden av vanligvis mørk brunlig med få eller ingen tegninger. En del arter er blåskimrende. Undersiden er lysbrun, gjerne med en eller flere tynne, mørkere tverrstreker og øyeflekker langs ytterkantene.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i skog.


== Systematisk inndeling ==
Artene blir ofte ført til en meget omfattende slekt Euptychia.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Euptychiina
Slekten Splendeuptychia Forster, 1964 – 46 arter, blant andre:
Splendeuptychia ackeryi Huertas, 2009
Splendeuptychia ambra (Weymer, 1911)
Splendeuptychia ashna (Hewitson, 1869)
Splendeuptychia aurigera (Weymer, 1911)
Splendeuptychia boliviensis Forster, 1964
Splendeuptychia clementia (Butler, 1877)
Splendeuptychia clorimena (Stoll, 1790)
Splendeuptychia cosmophila (Hübner, 1823)
Splendeuptychia doxes (Godart, 1824)
Splendeuptychia furina (Hewitson, 1862)
Splendeuptychia hygina (Butler, 1877)
Splendeuptychia itonis (Hewitson, 1862)
Splendeuptychia junonia (Butler, 1867)
Splendeuptychia kendalli Miller, 1978
Splendeuptychia latia (Butler, 1867)
Splendeuptychia mercedes Huertas, 2011
Splendeuptychia pagyris (Godart, 1824)
Splendeuptychia purusana (Aurivillius, 1929)
Splendeuptychia quadrina (Butler, 1869)
Splendeuptychia salvini (Butler, 1867)
Splendeuptychia telephora (Butler, 1877)
Splendeuptychia toynei Willmott & Hall, 1995
Splendeuptychia triangula (Aurivillius, 1929)
Splendeuptychia zischkai Forster, 1964
I tillegg omfatter slekten en del kjente, men foreløpig ikke formelt beskrevne arter


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Splendeuptychia i Encyclopedia of Life 
(en) Splendeuptychia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Splendeuptychia hos NCBI 
(en) Kategori:Splendeuptychia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Splendeuptychia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Huertas, B., Ríos, C. og le Crom, J.F. (2009) A new species of Splendeuptychia from the Magdalena Valley in Colombia (Lepidoptera: Nymphalidae: Satyrinae). Zootaxa 2014: 51-58. [1]
Splendeuptychia på Tree of life
Bilder av Splendeuptychia kendalli
Bilder av Splendeuptychia ashna
Bildegalleri over Euptychiina
3908 Nyx

3908 Nyx er en amor- og marskryssende asteroide. Den ble oppdaget av Hans-Emil Schuster 6. august 1980 og er oppkalt etter Nyx, nattgudinnen fra gresk mytologi. Asteroiden er 1-2 km i diameter og er en V-type-asteroide, noe som betyr at den kanskje er et fragment av 4 Vesta.
I 2000 ble det gjort radarobservasjoner av asteroiden ved Arecibo-teleskopet og Goldstone-komplekset for å lage en modell av formen til Nyx. Bildene viste en asteroide som var ganske rund i formen, men med noen klumper.


== Referanser ==
3999 Aristarchus

3999 Aristarchus er en liten hovedbelteasteroide som måler 18,14 km i diameter. Aristarchus ble oppdaget i 1989 av den japanske astronomen Takuo Kojima. Asteroiden er oppkalt etter Aristarchus, den greske astronomen og matematikeren fra antikken.


== Eksterne lenker ==
(en) 3999 Aristarchusʼ baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 3999 Aristarchusʼ oppføring hos Minor Planet Center
4179 Toutatis

4179 Toutatis er en Apollo-, en Alinda- og en marskryssende asteroide med en kaotisk bane i en 3:1-resonans med Jupiter. På grunn av den lille banehellingen (0,47°) og baneperioden på nesten fire år gjør Toutatis stadige nærpasseringer med jorden med en minimumsavstand som nå bare er 0,006 AE (2,3 ganger lengre unna enn månen). Passeringen 29. september 2004 var spesielt nær, 0,0104 AE (under 4 ganger avstanden til månen) fra jorden, noe som ga en god mulighet for observasjoner av asteroiden.
Rotasjonen til asteroiden kombinerer to separate bevegelser i et ikke-periodisk resultat. For noen steder på overflaten til Toutatis ville solen se ut til å stå opp og gå ned på helt tilfeldige steder og tider langs horisonten av asteroiden.
Asteroiden er oppkalt etter den keltiske krigsguden Toutatis.
Radarbilder har vist at Toutatis har et svært irregulært utseende, sammensatt av to tydelige klumper med maksimal bredde på henholdsvis ca. 4,6 km og 2,4 km. Hypotesen er at Toutatis ble dannet av to forskjellige legemer som en gang forente seg, med et resultat som ser ut som en grushaug.


== Eksterne lenker ==
Toutatis Home Page – av en av oppdagerne
Space.com: Video of Toutatis's close approach to Earth, 29 Sept, 2004
Interesting views of asteroid