jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gabrielsenkomiteen

Gabrielsenkomiteen eller Fylkesinndelingskomiteen arbeidet på 1960-tallet med å revidere fylkesinndelingen i Norge. Konklusjonen var kun mindre endringer av fylkesgrensene, men de foreslo å slå sammen Aust- og Vest-Agder, noe som igjen har blitt aktualisert og som ble gjennomført 1. januar 2020.

I motsetning til kommuneinndelingen har det dermed ikke blitt gjennomført noen samlet reform av fylkesinndelingen. Dette til tross for at også fylkesinndelingen har blitt underlagt en nasjonal vurdering i regi av offentlige utvalg. Fylkesinndelingskomiteen kalt Gabrielsenkomiteen – ble oppnevnt i 1961 og leverte sin utredning i 1965. Regjeringen fremmet deretter St.meld. nr. 64 (1969–70) Om revisjon av fylkesinndelingen, men den førte ikke til endringer i fylkesinndelingen.


== Referanser ==
PPI

PPI har flere betydninger, ofte som forkortelse:

Patto per l'Italia, tidligere italiensk valgallianse
Pores per linear inch (også porer per lineær tomme), en måleenhet for porøsitet.
Produsentprisindeksen, prismål til produsenter for måling av inflasjon.
Partito Popolare Italiano, tidligere italiensk politisk parti som eksisterte fra 1919 til 1926.
Partito Popolare Italiano, tidligere italiensk politisk parti som eksisterte fra 1994 til 2002.
Philips Phonografische Industries, tidligere navn på Philips Records
Pirate Parties International, internasjonal organisasjon for piratpartier.
Han Zhangdi

Keiser Zhāng av Hàn (tradisjonell kinesisk: 漢章帝; forenklet kinesisk: 汉章帝; hanyu pinyin: Hàn Zhāngdì; født 57, død 9. april 88 i Luoyang), født Líu Dá (劉炟), tempelnavn Sùzōng (世祖), posthumt navn Xiàozhāng (孝章), var den tredje keiseren av det senere kinesiske Han-dynastiet, kjent som det senere Han eller Det østlige Han-dynasti, fra 75 til 88.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Prins Da ble født i år 57 som sønn av daværende kronprins Liu Zhuang og hans hustru Jia. Kronpinsens yndlingshustru, fru Ma, var hans tante på morssiden. Ettersom hun selv ikke hadde noen sønner, adopterte hun fru Jias sønn. Prins Da vokste slik opp som fru Mas sønn. men ettersom han kjente godt sin kjødelige mor, følte han seg snarere som hennes sønn.
Keiser Guangwu, Liu Das bestefar, døde allerede samme året som Da ble født, og kronprins Zhuang etterfulgte ham på tronen som keiser Ming. I år 60 eleverte han etter påtrykk fra sin mor Yin Lihua sin hustru Ma til keiserinne, og Liu Da til kronsprins, selv om det var fore eldre brødre å velge mellom.


=== Kronprins ===
Ikke meget r kjent om hvordan hans tid som kronprins forløp. Han ble imidlertid undervist i klassikerne i den konfucianske litteratur (de fire klassiske romaner og de fem klassikere) og støttet opp i dette av sin adoptivmor, som han hadde et tett forhold til. Dessuten stod han nær sine onkler av Ma-slekten.
I året 75 døde keiser Ming, og ble etterfulgt på tronen av Liu som da var 18 år gammel. Han fikk keisernavnet Zhang. Keiserinne Ma fikk tittelen keisermor.


=== Keiser ===
Zhāngdì skal ha vært en hard arbeidende og flittig hersker. Han senket skattene og fulgte nøye med i statsanliggende, og i tillegg senket han regjeringens utgifter og fremmet konfusianismen. På grunn av dette blomstret Hàn-dynastiets samfunn og kultur i hans regjeringsperiode. Sammen med sin far Han Mingdi har Zhāngdìs regjeringsperiode blitt sett på som det senere Hàn-dynastiets gullalder.}
I Zhāngdìs regjeringstid hadde kinesiske soldater ledet av general Ban Chao framgang i vest i dagens Xinjiang og Sentral-Asia, hvor de forfulgte de beseirede xiongnuene som hadde forstyrret handelsveiene som siden har blitt kjent som Silkeveien. Etter keiser Zhāng kom det senere Hàn-dynastiet til å plages av indre stridigheter mellom keiserfamilien og dens støttespillere og evnukkene og keiserinnefamiliene (keiser Zhāng økte makten til både hans adoptivmor Keiserinne Ma og hans keiserinne Dous klaner).
Kineserne i det følgende halvannet århundre kom til å lengte tilbake til velstanden under keiserne Míng og Zhāng.


== Æranavn ==
Jìanchū (建初) 76-84
Yúanhé (元和) 84-87
Zhānghé (章和) 87-88


== Referanser ==


== Litteratur ==
Josef Guter: Lexikon zur Geschichte Chinas. Sieben Jahrtausende im Überblick. Marix-Verlag, Wiesbaden 2004, ISBN 3-937715-40-1.
Daniel (bibelsk person)

Daniel (arameisk og hebraisk: דָּנִיֵּאל – Dāniyyêl, «Gud er min dommer»; gresk: Δανιήλ – Daniḗl) er hovedpersonen i Daniels bok i Den hebraiske bibelen og i Det gamle testamente. I denne fortellingen ble Daniel som en ung mann ført av sted sammen med tre venner til landflyktighet i Babylon hvor han ble utdannet i kaldeanske språk og kultur, men han konverterte aldri til deres guder. Gjennom guddommelig visdom fra sin egen gud, den jødiske Jahve, tolket han drømmene og visjonene til kongene, og ble således en framtredende figur ved hoffet i Babylon. Til sist hadde han egne apokalyptiske visjoner som har blitt tolket som De fire verdensmonarkier. En del av de mest kjente fortellinger i Daniels bok, som det hevdes han skrev selv på 500-tallet f.Kr., er Shadrak, Meshak og Abed-Nego, hans tre følgesvenner som fikk sin tro prøvet ved å bli kastet i en brennende ovn; Skriften på veggen hvor en overnaturlig håndskrift forutsier undergangen til det babylonske rike; og Daniel i løvehulen hvor han overlever denne prøvelsen.
Daniel er velsignet av Gud ettersom han holder fast ved de jødiske skikker og blir således gitt evnen til å tyde drømmer. 
Daniel betraktes som en profet innenfor kristendommen og av islam, men Daniel er i den rabbinske litteraturen ikke listet sammen med profetene i den jødiske kanon.
Det moderne teologiske syn forstår forfatteren av Daniels bok ikke som Daniel selv, men en anonym forfatter som levde i den makkabeiske perioden under Antiokos IV Epifanes i løpet av 100-tallet f.Kr. og som satte sammen oldtidslegender med en pseudepigrafi bestående av «visjoner».


== Fotnote ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Collins, John Joseph (1994): Daniel: A Commentary on the Book of Daniel (Hermeneia: a Critical and Historical Commentary on the Bible). Augsburg Fortress Publishers. ISBN 0800660404. s. 499.
VanderKam, James; Flint, Peter (2002): The meaning of the Dead Sea scrolls: their significance for understanding the Bible, Judaism, Jesus, and Christianity (1. uinnb. utg.). London: T&T Clark. ISBN 9780567084682. ss. 137–138


== Se også ==
Daniels bok
Belsassar
Daniel som navn


== Eksterne lenker ==
Nettbibelen, Daniels bok
Daniel ved Rob Bradshaw, detaljert leksikonlignende artikkel.
Daniel i TaNaKh, detaljert autorisert jødisk oversettelse av originalen.
«Who is Ezekiel's Daniel?», den ugarittisk Danel
Guri

Guri er et norsk kvinnenavn dannet som en kortform av Gudfrid, som har opprinnelse i de norrøne ordene guð eller goð, «guder», og fríðr, «vakker». Den norrøne formen av navnet var Guðríðr. Guri har fra 1989 hatt norsk navnedag 6. mai.
Guri er også et hebraisk mannsnavn.


== Utbredelse ==
De norrøne formene Guðfríðr og Gyríðr er blant de ti vanligste kvinnenavnene kjent fra runeinnskripsjoner i Norden, Storbritannia og Irland, så navnet var antakelig svært utbredt i vikingtiden. Formene Gudrid og Gyrid var vanlige i Norge i middelalderen. Over 90 forskjellige kvinner med disse navnene er nevnt i Regesta Norvegica. Formen Guri er kjent brukt fra 1300-tallet og var et populært navn på jentebarn i Norge på 1600- og 1700-tallet og begynnelsen av 1800-tallet.

Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Guri og varianter av dette i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Guri Vesaas (f 1939), norsk forlagsredaktør
Guri Hjeltnes (f 1953), norsk historiker og journalist
Guri Schanke (f 1961), norsk skuespiller, sanger og danser
Guri Solberg (f 1976), norsk programleder i TV 2
Guri Norstrøm (f 1980), norsk utenrikskorrespondent for NRK
Guri Melby (f 1981), norsk politiker og statsråd


== Annen bruk av navnet ==
«guri malla», en omskrivning av «Gud og Maria».
Guri er et vanlig navn på kyr i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Guri
(en) Think Baby Names: Guri
Diana Dors

Diana Dors (født 23. oktober 1931, død 4. mai 1984) var en engelsk skuespillerinne, født Diana Mary Fluck i Swindon i Wiltshire. Hun ble betraktet som tilsvarende de blonde sexsymbolene i Hollywood, og beskrev seg selv som «Det eneste sexsymbol som Storbritannia har framskaffet siden lady Godiva».


== Liv og virke ==
Da Dors var 16 år gammel signerte hun en kontrakt med underholdningsbedriften Rank Organisation. Hun hadde sitt store gjennombrudd som skuespiller i 1949 med filmen Diamond City, en kommersielt mislykket film om en by i Sør-Afrika på 1870-tallet. Under produksjonen av denne filmen hadde Dors et forhold til forretningsmannen Michael Caborn-Waterfield som var sønn av en greve. Hun ble valgt av Theatre World Magazine som «Årets skuespillerinne». Senere fikk hun flere amerikanske filmer distribuert under artist-navnet Diana d'Or for å unngå dårlig publisitet under sitt eget navn. 
Hun endret sitt scenenavn til Diana Dors som var pikenavnet til hennes bestemor. Dors kommenterte senere humoristisk om endringen: 
De ba meg endre navnet. Jeg antar at de var redd for at om mitt virkelige navn Diana Fluck var oppe med lysbokstaver og en av bokstavene gikk ut...
Hun fødte sitt første barn i februar 1960. Mellom 1978 og 1984 utga Dors fire biografiske bøker under eget navn. Hun gjennomgikk cellegift-behandling mot kreft tidlig på 1980-tallet. Dors var en nær venn av Ruth Ellis, den siste kvinnen som ble hengt i Storbritannia, De ble venner etter at Ellis hadde en liten rolle i filmen Lady Godiva Rides Again, fire år før hun ble henrettet av bøddelen Albert Pierrepoint.


== Arv og ettermæle ==
Dors etterlot et merke og ble et popikon i populærkulturen: Framstillingen av 1950-tallets blonde sexsymbol ble popularisert av Dors, og i USA ble skuespillerne kjent som de «Three 'Ms'»: Jayne Mansfield, Mamie Van Doren og Marilyn Monroe. 
Hennes ubeleilige død ble referert til i sangen «Good Day» (1984) på albumet Word of Mouth av The Kinks. Den hadde følgende tekstlinje: 
The headlines say that Diana is dead / She couldn't act much, but she put on a show / She always smiled, even when she felt low / I used to fancy her a long time ago
Et tiår før Diana Dors' død ble nevnt i sangen «It's Too Late» av The New York Dolls på deres album Too Much, Too Soon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Diana Dors på Internet Movie Database 
(sv) Diana Dors i Svensk Filmdatabas 
(da) Diana Dors på Filmdatabasen 
(fr) Diana Dors på Allociné 
(en) Diana Dors på AllMovie 
(en) Diana Dors hos Rotten Tomatoes 
(en) Diana Dors hos The Movie Database 
Diana Dors — Diana Dors Memorial
Diana Dors Arkivert 27. februar 2012 hos Wayback Machine. hos HorrorStars
Diana Dors — Screen Online
Diana Dors: A Life in Pictures, fotogalleri hos BBC Wiltshire
Diana Dors: 1978 — arkiv med lokalnyheter hos BBC Wiltshire
Diana Dors Arkivert 9. august 2011 hos Wayback Machine. intervjuet av Mike Wallace på The Mike Wallace Interview, 9. november 1957
Yuhi III av Rwanda

Yuhi III Gahindiro var konge (Mwami) av Rwanda fra omkring 1797 til 1830 ifølge Rwandas tradisjon.  Det er ikke sikkert om Yuhi III Gahindiro var en virkelig eller mytologisk person.


== Eksterne lenker ==
Konger av Rwanda
Tacola

Tacola er en slekt av sommerfugler som tilhører underfamilien Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Gruppen består for det meste av store, kraftige arter. De er gode flygere og seiler gjerne på stive vinger. Disse sommerfuglene lever i Sørøst-Asia.


== Utseende ==
Ganske store og kraftige, bredvingede, brune sommerfugler med hvite eller oransje striper.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Malaysia i vest til Sulawesi i øst.


== Systematisk inndeling ==
Disse artene har gjerne vært plassert i slekten Athyma.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae Behr, 1846
Limenitidini – 173 arter, mangler i Afrika
Slekten Tacola Moore, 1898
Tacola eulimene (Godart, 1824)
Tacola magindana (Semper, 1878)
Tacola larymna (Doubleday, 1848)


== Kilder ==
Wahlberg, N. og Brower, A.V.Z. (2006) Tacola på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Tacola i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tacola hos NCBI 
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 6.1. 2012
Almagest

Almagest er en matematisk og astronomisk avhandling fra det andre århundre som omhandler den tilsynelatende bevegelsen til stjernene og planetenes baner. Avhandlingen ble skrevet på gresk av Klaudios Ptolemaios, en lærd i romertiden fra Egypt, og er en av de mest innflytelsesrike vitenskapelige tekstene gjennom tidene med den geosentriske modellen akseptert i mer enn tolv hundre år fra opprinnelsen i hellenistiske Alexandria, i middelalderens Østromerriket og islamske verdener, og i Vest-Europa gjennom middelalderen og tidlig renessansen frem til Kopernikus.
Litinga

Litinga er en slekt av sommerfugler som tilhører underfamilien Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae). Gruppen består for det meste av store, kraftige arter. De er gode flygere og seiler gjerne på stive vinger. Disse sommerfuglene lever i Sørøst-Asia.


== Levevis ==
Larvene lever på løvtrær i seljeslekten (Salix), poppelslekten (Populus), begge i pilefamilien, og nesletre (Celtis) i hampfamilien.
Arten Litinga mimica er, som det latinske navnet skulle antyde, en etterligning av den giftige monarkssommerfugl-slekten Parantica.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Kina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae Behr, 1846
Limenitidini – 173 arter, mangler i Afrika
Slekten Litinga Moore, 1898
Litinga cottini (Oberthür, 1884)
Litinga mimica (Poujade, 1885)


== Kilder ==
Wahlberg, N. og Brower, A.V.Z. (2006) Litinga på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Litinga i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Litinga hos NCBI 
(en) Kategori:Litinga – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Litinga – detaljert informasjon på Wikispecies 
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 6.1. 2012
Alawi bin Husain

Alawi bin Husain var sultan (?shirazi) av øyen Anjouan (i Komorene) fra 1796 til sin død i 1816. Han ble etterfulgt av sin sønn Abdallah bin Alawi.


== Referanser ==
Lamasia lyncides

Lamasia lyncides er en sommerfugl som tilhører gruppen Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utbredelse ==
Arten er utbredt på Sulawesi og omkringliggende øyer.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae
Gruppen Limenitidini
Lamasia lyncides (Hewitson, 1859)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 5.1. 2012.
(2006) Lamasia på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Lamasia lyncides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lamasia lyncides hos NCBI 
(en) Kategori:Lamasia lyncides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Seokia pratti

Seokia pratti er en sommerfugl som tilhører gruppen Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
En stor og kraftig sommerfugl. Oversiden er mørkbrun med små, røde og hvite flekker. Undersiden har et livlig rutemønster i svart, hvitt og rødt.


== Levevis ==
Larvene lever på furuslekten (Pinus), arten er dermed en av meget få dagsommerfugler som har larver på bartrær.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i den sentrale og vestlige Kina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae
Gruppen Limenitidini
Seokia pratti (Leech, 1890)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 5.1. 2012.
(2006) Seokia på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Seokia pratti i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Seokia pratti hos NCBI 
(en) Kategori:Chalinga pratti – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chalinga pratti – detaljert informasjon på Wikispecies
Pandita sinope

Pandita sinope er en sommerfugl som tilhører gruppen Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
En middelsstor, bredvinget, brun og oransje sommerfugl. Vingenes ytterkant er bølgete. Oversiden er brun med et bredt, oransje bånd som dekker den ytre vingehalvdelen, dette blir delt av en brun strek. Undersiden er lysbrun.
Larven er grønn, mot slutten av larvestadiet brun, med fingerarktige, piggete utvekster.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i slekten Uncaria i maurefamilien (Rubiaceae).


== Utbredelse ==
Arten er utbredt fra Malaya og østover til Java.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae
Gruppen Limenitidini
Pandita sinope Moore, 1858


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 5.1. 2012.
(2006) Pandita på Tree of life [1]
Bilder av alle livsstadier av arten


== Eksterne lenker ==
(en) Pandita sinope i Encyclopedia of Life 
(en) Pandita sinope i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pandita sinope hos NCBI 
(en) Kategori:Pandita sinope – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pandita sinope – detaljert informasjon på Wikispecies 
Foto av arten
Osei Bonsu

Osei Bonsu (født ca. 1779, død 21. januar 1824) var Asantehene (konge av Ashanti). Han regjerte fra 1804 til 1824.  Under hans styre bekjempet Ashanti Fantekonføderasjonen og endte med å dominere handelen på Gullkysten. På akan betyr bonsu hval (den største og mest kraftfulle "fisken" i sjøen), og er symbolsk for prestasjonen hans å utvide Ashantiriket til kysten. Han døde i Kumasi og ble etterfulgt av Osei Yaw Akoto.


== Eksterne lenker ==
Osei Bonsu hos westafricanhistory.com
Imereti

Imereti er en region i Georgia. Administrasjonssenteret ligger i byen Kutaisi, som også er nest største by i Georgia. 
Regionen ligger vest i de sentrale delene av Georgia og den grenser til regionene Racha-Lechkhumi og Kvemo Svaneti i nord, Samtskhe-Javakheti i øst, Shida Kartli i sør, Guria i sørvest og til Samegrelo-Zemo Svaneti i nordvest.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Imereti – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Auzakia danava

Auzakia danava er en sommerfugl som tilhører gruppen Limenitidinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==

En ganske stor og kraftig, brun sommerfugl. Oversiden er brun, mørkere i den indre halvdelen, lysere i den ytre.
Lyse eksemplarer har bleke, av og til hvite, tverrbånd.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt fra Tibet og sørøstover til Sumatra.


== Systematisk inndeling ==

Arten har ofte vært regnet til slekten Limenitis.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Limenitidinae
Gruppen Limenitidini
Auzakia danava (Moore, 1858)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.1. 2012.
(2006) Auzakia på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Auzakia danava i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Auzakia danava hos NCBI 
(en) Kategori:Auzakia danava – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Auzakia danava – detaljert informasjon på Wikispecies
Saduria entomon

Saduria entomon er en bunnlevende isopod.
Den er gråaktig til gråbrun i fargen. På dypt vann i Bottenvika blir den 50–90 mm lang, men den blir aldri så stor i ferskvann. Føden består for det meste av flatbent istidskreps, men den tar også Mysis relicta, fjærmygglarver og mindre individer av egen art.
Den er utbredt langs kystene av Nordishavet og det nordlige Stillehavet. Den finnes også i Østersjøen, Ladoga, Vänern og Vättern og regnes til de såkalte istidskrepsene. I Østersjøen går den helt ut til den sørligste delen av Øresund.


== Litteratur ==
B. Kinsten (2012). De glacialrelikta kräftdjurens utbredning i Sverige (PDF). Göteborg: Havs- och vattenmyndigheten. ISBN 978-91-87025-01-3. 


== Eksterne lenker ==
(en) Saduria entomon – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Saduria entomon i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Saduria entomon hos Artsdatabanken 
(sv) Saduria entomon hos Dyntaxa 
(en) Saduria entomon hos ITIS 
(en) Saduria entomon hos NCBI 
(en) Kategori:Saduria entomon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Saduria entomon – detaljert informasjon på Wikispecies
Shida Kartli

Shida Kartli er en region i Georgia. Administrasjonssenteret ligger i byen Gori. 
Regionen ligger omtrent midt i Georgia og den grenser til regionene Mtskheta-Mtianeti i øst, Kvemo Kartli i sørøst, Samtskhe-Javakheti i sørvest, Imereti i vest og til Racha-Lechkhumi og Kvemo Svaneti i nordvest. I nord har den grense mot Russland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Shida Kartli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lelecella limenitoides

Dilipa limenitoides er en sommerfugl som tilhører gruppen Apaturinae i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Kina.


== Systematisk inndeling ==
Inntil nylig ble arten plassert i underfamilien Limenitidinae og kalt Lelecella limenitoides. DNA-undersøkelser har imidlertid vist at arten hører hjemme i gruppen Apaturinae.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Apaturinae
Slekten Dilipa
Dilipa limenitoides (Oberthür, 1890) (synonym Lelecella limenitoides)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.1. 2012.
Dilipa limenitoides på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Lelecella limenitoides i Encyclopedia of Life 
(en) Lelecella limenitoides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lelecella limenitoides hos NCBI