jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jonas Thor Olsen

Jonas Thor Olsen (født 3. januar 1978) er en dansk langrennsløper.
Han debuterte i verdenscupen i langrenn 25. oktober 2003, og hans beste individuelle verdenscup-plassering er en 44.-plass i 50 km klassisk fra Holmenkollen i 2007.
Olsen representerte Danmark under Vinter-OL 2010.


== OL-resultater ==
Vancouver 2010

15 km, fristil: 76.-plass
30 km dobbel jaktstart: 55.-plass
50 km, klassisk: 48.-plass


== Eksterne lenker ==
(en) Jonas Thor Olsen – Olympedia 
(en) Jonas Thor Olsen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jonas Thor Olsen – FIS (langrenn)
Andrew Young (langrennsløper)

Andrew Young (født 21. februar 1992) er en skotsk langrennsløper som representerer Huntly Nordic Ski Club.
Han debuterte i verdenscupen i langrenn 13. desember 2008, og ble med dette den yngste langrennsløper noensinne til å delta i verdenscupen. I desember 2015 tok han Storbritannias første pallplassering i et verdenscuprenn da han ble nummer tre i en sprint i Toblach.Young representerte Storbritannia under Vinter-OL 2010, 2014 og 2018.Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble han nummer 36 på sprinten.


== OL-resultater ==
Vancouver 2010

15 km, fristil: 74.-plass
Sprint, klassisk: 60.-plass
Lagsprint, fristil: Fullførte ikke


== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andrew Young – Olympics.com 
(en) Andrew Young – Olympic.org 
(en) Andrew Young – Olympedia 
(en) Andrew Young – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Andrew Young – Storbritannias olympiske komité 
(en) Andrew Young – FIS (langrenn)
Samiske geografiske navn i Andøy

Samiske geografiske navn i Andøy (knr 1871) angir stedsnavn i Andøy kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Andøy kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Duborg slott

Duborg slott (1630 også Dueborch, tysk Duburg) var en av de første festningene i Flensborg by. Duborg var i en periode sentrum for den danske kongemakten i Slesvig-Holsten.


== Historie ==
Den lå på en høyde med navnet Vor Frue Bjerg eller Mariebjerget, hvor det tidligere hadde ligget en adelsgård tilhørende Ivar Juel. I 1409 solgte han området til dronning Margrete I, som fra 1411 sammen med Erik av Pommern lot Duborg slott oppføre som et vern mot holstenske grever.
Borgen ble ferdig på bare fem år, men man fortsatte med å bygge på festningsverket også etter dronning Margrethes død i 1412. Plasseringen var fordelaktig i forhold til angrep vestfra, i tillegg til at havnen kunne forsvares fra borgen. En teori hevder at slottet er navngitt etter ridderen Jens Due som levet på 1500-tallet. En annen forklaring kan være at en due var en del av borgens våpen.


== Sentrum for kongemakten ==
Duborg var sentrum for den danske kongemakten i Slesvig-Holsten på 1500- og 1600-tallet, derfor oppholdt mange av de dansk-norske kongene seg her. Kong Christian V ble født på Duborg. 
Fra 1703 ble ikke slottet lenger brukt til beboelse, så man begynte å rive det ned. Murstenene ble – med kongelig tillatelse – blant annet brukt til waisenhuset Flensborghus nede i byen. De siste slottsrestene ble sprengt bort omkring 1900.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Duborg slot, Grænseforeningen
Den store danske om Duborg
Andrew Musgrave

Andrew Musgrave (født 6. mars 1990 i Poole i Dorset) er en britisk langrennsløper. Han bor og trener til daglig i Norge.Musgrave debuterte i verdenscupen i langrenn 29. november 2008, og hans beste individuelle verdenscupplasseringer er tredjeplass på 15 km fristil under verdenscupen i Toblach 16. desember 2017 og andreplass på den avsluttende 15 km jaktstart under verdenscupfinalen i Canada 19. mars 2017. Beste resultat fra mesterskap er en 4.-plass fra VM i Lahtis 2017 foran beste nordmann, Martin Johnsrud Sundby. Musgrave har også flere pallplasseringer i Norgesmesterskap i lagsprint.
Musgrave representerte Storbritannia under vinter-OL 2010, 2014 og 2018.
17. januar 2014 var han raskeste løper på sprint fri teknikk under Norgesmesterskapet på ski 2014, men fordi han ikke er norsk statsborger fikk han ikke NM-medalje.Han fullfører studiene ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), der han er student ved sivilingeniør-/masterprogrammet Produktutvikling og produksjon.Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble han nummer 46 på 15 kilometer klassisk intervallstart.Andrew deltar i Ski Classics for Team Næringsbanken.  


== OL-resultater ==
Vancouver 2010

15 km, fristil: 55.-plass
30 km dobbel jaktstart: 51.-plass
Sprint, klassisk: 58.-plass
Lagsprint, fristil: Fullførte ikke


== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andrew Musgrave – Olympics.com 
(en) Andrew Musgrave – Olympic.org 
(en) Andrew Musgrave – Olympedia 
(en) Andrew Musgrave – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Andrew Musgrave – Storbritannias olympiske komité 
(en) Andrew Musgrave – FIS (langrenn)
Alle mine tankar

«Alle mine tankar» er en norsk sang som vant Melodi Grand Prix 1993, og som representerte Norge i Eurovision Song Contest samme år. Sangen er komponert og skrevet av Bjørn Erik Vige, og datteren Silje Vige framførte den.


== Melodi Grand Prix ==
Sangen var en av rundt 400 som kom inn i NRKs åpne konkurranse til Melodi Grand Prix 1993, og «Alle mine tankar» var ett av åtte bidrag som ble plukket ut til finalen i Chateau Neuf lørdag 6. mars. Der var sangen det fjerde bidraget ut på scenen, og den vant juryavstemningen klart med 75 poeng. «Alle mine tankar» ble dermed Norges bidrag til Eurovision Song Contest i Millstreet i Irland 15. mai samme år.
Uka etter den norske finalen ble det klart at vinnermelodien hadde blitt spilt i NRK Rogaland høsten 1992. «Alle mine tankar» sto i fare for å bli diskvalifisert, siden reglementet til EBU ikke tillater at et bidrag har vært spilt før konkurransen.NRK ba EBU vurdere saken. Noen dager senere kom EBU med en uttalelse der de anbefalte NRK å trekke melodien, for å være sikker på å unngå mulige protester fra andre deltakerland. NRK trosset imidlertid anbefalingen og besluttet likevel å sende «Alle mine tankar» til den internasjonale finalen. «Vi tar sjansen», sa informasjonsleder i NRK, Svein Kjos, til VG. Det kom heller ingen protester, og det norske bidraget ble dermed aldri disket.


== Eurovision Song Contest ==
I den internasjonale finalen ble «Alle mine tankar» framført som den 25. og siste melodien, etter det israelske bidraget «Shiru», framført av Sarah'le Sharon og gruppa Shiru. 
Rolf Løvland dirigerte det norske bidraget, og på scenen var også den greske bouzoukispilleren Lakis Karnezis.Sangen havnet på femteplass med 120 poeng, med 12 poeng fra Hellas, Finland og Kroatia. Dette var Norges beste plassering i konkurransen på fem år.Poeng 
Poeng til «Alle mine tankar» i Eurovision Song Contest 1993:
Før musepekeren over flagget for å se landsnavnet. Land som ikke ga poeng til Norge, er ikke med i oversikten.


== Om sangen ==
Sangen er en ballade der Silje Vige retter sine ord til en mann. Det er uklart i teksten om mannen i virkeligheten er en elsker, eller om dette er en ikke-gjengjeldt hengivenhet, siden sangens jeg-person synes å gi tilfeldige møter betraktelig følelsesmessig betydning. Den engelske versjonen av sangen har tittelen «Love's Tokens».«Alle mine tankar» kom aldri inn på VG-lista, men ble liggende 16 uker på Norsktoppen i perioden fra 1. mai til 14. august 1993. Sju av disse ukene var som nummer én.Vige har spilt inn sangen på CD-singel, utgitt av Kirkelig Kulturverksted FXS 17 i 1993. Sangen finnes også på albumet Alle mine tankar, utgitt av Kirkelig Kulturverksted FXCD 137 i 1994. Plareversjonen er noe annerledes enn Melodi Grand Prix-versjonen, sannsynligvis på grunn av at låter i Eurovision Song Contest er begrenset til tre minutter. Plateversjonen begynner med et vers etter introen som var ikke med i Eurovision Song Contest, deretter neste vers, og deretter var det refreng før neste vers på plateversjonen, men i Eurovision Song Contest var det neste verset uten refreng først. 


== Referanser ==
Oulema

Oulema er en slekt med biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).  
Oulema er mellom 4-10 (?) mm lange. Kroppen har en mer langsmal form, med markert skulder mellem dekkvinger og halskjold. Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. 
Oulema tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==
Oversikten har med slektens arter, samt hvilke som er europeiske arter.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Hornbladbiller, Criocerinae Latreille, 1807
slekten Oulema Des Gozis, 1886  – to eller tre arter i Norge
Oulema arizonae (Schaeffer, 1919)
Oulema atrosuturalis (Pic, 1923)
Oulema brunnicollis (Lacordaire, 1845)
Oulema collaris (Say, 1824)
Oulema concolor (J. L. LeConte, 1884)
Oulema cornuta (Fabricius, 1801)
Oulema dilutipes
smal kornbladbille Oulema duftschmidi (Redtenbacher 1874) – finnes i Europa
Oulema elongata R. White, 1993
svart kornbladbille Oulema erichsonii (Suffrian 1841) – finnes i Europa
svartblå kornbladbille Oulema gallaeciana (Heyden 1879) – finnes i Norge
Oulema hoffmannseggii (Lacordaire 1845) – finnes i Europa
Oulema laticollis R. White, 1993
Oulema longipennis (Linell, 1897)
Oulema maculicollis (Lacordaire, 1845)
Oulema magistrettiorum (Ruffo 1964) – finnes i Europa
Oulema margineimpressa (Schaeffer, 1933)
Oulema medioplagiata (Jacoby, 1898)
Vanlig kornbladbille, Oulema melanopus (Linnaeus, 1758)  – finnes i Norge
Oulema minuta R. White, 1993
Oulema obscura (Stephens, 1831)
Oulema oryzae (Kuwayama, 1931)
Oulema palustris (Blatchley, 1913)
Oulema queenslandica (Heinze, 1942)
Oulema rufocyanea (Suffrian 1847) – finnes i Europa
Oulema rufotincta (Clark, 1866)
Oulema sayi (Crotch, 1873)
Oulema septentrionis (Weise 1880) – finnes i Europa
Oulema simulans (Schaeffer, 1933)
Oulema taophiloides Gómez-Zurita, 2011
Oulema texana (Crotch, 1873)
Oulema tristis (Herbst 1786) – finnes i Europa
Oulema variabilis R. White, 1993


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oulema i Encyclopedia of Life 
(en) Oulema i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Oulema hos Artsdatabanken 
(sv) Oulema hos Dyntaxa 
(en) Oulema hos Fauna Europaea 
(en) Oulema hos ITIS 
(en) Oulema hos NCBI 
(en) Kategori:Oulema – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oulema – detaljert informasjon på Wikispecies 
Oulema - Fauna Europaea
Norsk Entomologisk forening
Interessentskap

Et interessentskap var i eldre norsk juridisk språkbruk det samme som et selskap. Begrepet har i nyere juridisk språkbruk som regel blitt erstattet av betegnelser som selskap, firma eller foretak. En deltager i et interessantskap kalles en interessent.
I nyere juridisk språkbruk blir begrepet interessentskap noen ganger også brukt om et konsortium eller sammenslutning av flere personer eller selskaper som driver næringsvirksomhet for felles regning og risiko og bidrar med kapitalinnskudd, immaterielle verdier eller arbeid. En slik sammenslutning kan ha karakter av selskap som omfattes av selskapsloven.


== Se også ==
Aksjeselskap
Forening
Interkommunalt selskap
Morselskap
Multinasjonalt selskap
Organisasjonsteori
Selskapsformer i Norge
Selskapsrett
Crioceris

Crioceris er en slekt med biller som tilhører familiegruppen bladbiller (Chrysomelidae).  
Crioceris er mellom 4-10 (?) mm lange. Kroppen har en mer langsmal form, med markert skulder mellem dekkvinger og halskjold. Både larvene og de voksne (imago) billene lever av å spise blad på næringsplanten. 
Crioceris tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de  voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling med europeiske arter ==
Oversikten har med europeiske arter.

orden biller (Coleoptera)
underorden Polyphaga
overfamilie Chrysomeloidea Latreille, 1802 (=Phytophaga)
familien  bladbiller (Chrysomelidae Latreille, 1802)
underfamilien Hornbladbiller, Criocerinae Latreille, 1807
slekten Crioceris Müller 1764 – ingen i Norge
Aspargesbille, Crioceris asparagi (Linnaeus, 1758)
Crioceris bicruciata Sahlberg 1823
Crioceris duodecimpunctata (Linnaeus 1758)
Crioceris macilenta Weise 1880
Crioceris nigropicta Wollaston, 1864
Crioceris paracenthesis (Linnaeus 1767)
Crioceris quatuordecimpunctata (Scopoli 1763)
Crioceris quinquepunctata (Scopoli 1763)
Crioceris sokolowi Jacobson, 1894


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Crioceris i Encyclopedia of Life 
(en) Crioceris i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Crioceris hos Artsdatabanken 
(sv) Crioceris hos Dyntaxa 
(en) Crioceris hos Fauna Europaea 
(en) Crioceris hos Fossilworks 
(en) Crioceris hos ITIS 
(en) Crioceris hos NCBI 
(en) Kategori:Crioceris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Crioceris – detaljert informasjon på Wikispecies 
Crioceris - Fauna Europaea
Norsk Entomologisk forening
Samiske geografiske navn (Hasvik)

Samiske geografiske navn i Hasvik (knr 2015) angir stedsnavn i Hasvik kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Hasvik kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Jaqueline Mourão

Jaqueline Mourão (født 27. desember 1975 i Belo Horizonte i Minas Gerais) er en brasiliansk terrengsyklist og langrennsløper.
Hun debuterte i verdenscupen i langrenn 21. november 2009, og hennes beste individuelle verdenscup-plassering er en 80.-plass i 10 km klassisk fra 2009.
Mourão har deltatt i terrengsykling under Sommer-OL 2004 og 2008, og representerte Brasil under Vinter-OL 2006 og 2010 som langrennsløper. I Vinter-OL 2014 deltok hun både i langrenn og skiskyting.
Under Vinter-OL 2022 i Beijing, ble hun nummer 85 på sprinten.


== OL-resultater ==
Aten 2004

Terrengsykling: 18.-plassTorino 2006

10 km, klassisk: 67.-plassBeijing 2008

Terrengsykling: 19.-plassVancouver 2010

10 km, fristil: 67.-plass


== Nasjonale mesterskap ==
1.-plass nasjonalt mesterskap i rundbane olympisk format 2008 i Brasil.
1.-plass nasjonalt mesterskap i rundbane olympisk format 2006 i Brasil.
1.-plass nasjonalt mesterskap i rundbane olympisk format 2005 i Brasil.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jaqueline Mourão – Olympics.com 
(en) Jaqueline Mourão – Olympic.org 
(en) Jaqueline Mourão – Olympedia 
(en) Jaqueline Mourão – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jaqueline Mourão – FIS (langrenn) 
(en) Jaqueline Mourão – IBU 
(en) Jaqueline Mourão – ProCyclingStats 
(en) Jaqueline Mourão – Cycling Archives 
Offisielt nettsted 
(en) Jaqueline Mourão – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Samiske geografiske navn i Sørreisa

Samiske geografiske navn i Sørreisa (knr 1925) angir stedsnavn i Sørreisa kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Sørreisa kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Storfjord

Samiske geografiske navn i Storfjord (knr 1939) angir stedsnavn i Storfjord kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Storfjord kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Målselv

Samiske geografiske navn i Målselv (knr 1924) angir stedsnavn i Målselv kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geograiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Målselv kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn (Karasjok)

Samiske geografiske navn i Karasjok (knr 2021) angir stedsnavn i Karasjok kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Karasjok kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn (Porsanger)

Samiske geografiske navn i Porsanger (knr 2020) angir stedsnavn i Porsanger kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Porsanger kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Kåfjord

Samiske geografiske navn i Kåfjord (knr 1940) angir stedsnavn i Kåfjord kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Kåfjord kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn (Nordkapp)

Samiske geografiske navn i Nordkapp (knr 2019) angir stedsnavn i Nordkapp kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Nordkapp kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn
Samiske geografiske navn i Gratangen

Samiske geografiske navn i Gratangen (knr 1919) angir stedsnavn i Gratangen kommune som har en alternativ samisk form. Da stedsnavn kan referere til geografiske områder av noe utstrekning så kan de dekke flere kommuner.
De samiske stedsnavnene kan angis på forskjellig vis der det er etablert former på flere samiske språk. Dette skjer i grenseområder mellom språkene. Det er ni forskjellige former av samisk; sørsamisk, umesamisk, pitesamisk, lulesamisk, nordsamisk, skoltesamisk, enaresamisk, kildinsamisk og tersamisk. Det er også to utdødde former, kemisamisk og akkalasamisk. Bare nordsamisk er tatt med i denne oversikten for Gratangen kommune.


== Samiske stedsnavn ==
Steder knyttet til forskjellig geografisk lokalitet har to oppføringer selv om navnene er like.
Hver oppføring kan ha flere forskjellige navn.


== Eksterne lenker ==
Sámi giellatekno: Sett om stadnamn