jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Cyllene (måne)

Cyllene (gresk: Κυλλήνη), også kjent som Jupiter XLVIII, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2003, og fikk da den midlertidige betegnelsen S/2003 J 13.Cyllene er ca. 2 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 396 000  med en omløpstid på 731,099 dager ved en inklinasjon på 140,149° mot ekliptikken (139,543° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0.4116.
Månen tilhører Pasiphaëgruppen som består av irregulære retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 22,8 og 24,1 Gm med inklinasjoner på mellom 144,5° og 158,3°.


== Referanser ==
Kore (måne)

Kore (gresk: Κόρη), også kjent som Jupiter XLIX, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2003 og fikk da den midlertidige betegnelsen S/2003 J 14.Kore er ca. 2 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 239 000 km in 723,720 dager ved en inklinasjon på 141° mot ekliptikken (139° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2462.
Månen tilhører Pasiphaëgruppen som består av irregulære retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 22,8 og 24,1 Gm med inklinasjoner på mellom 144,5° og 158,3°.


== Referanser ==
Cyrenia martia

Cyrenia martia er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 40 millimeter), kraftig, svart sommerfugl. Hver vinge har en mer eller mindre rund, hvit flekk, i tillegg har bakvingen en liten, rød flekk ved siden av bakkroppsspissen.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Costa Rica i nord til Brasil (Amazonas) i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Cyrenia martia Westwood, 1851


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Cyrenia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Cyrenia martia i Encyclopedia of Life 
(en) Cyrenia martia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Cyrenia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cyrenia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Parque Nacional Sangay - Cyrenia martia [2]
Isapis agyrtus

Isapis agyrtus er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En liten, svart sommerfugl. Oversiden har et oransje tverrbånd på forvingen. Undersiden er noe lysere gråaktig og har i tillegg et oransje tverrbånd nærmere roten som går over begge vingepar.


== Utbredelse ==
Arten er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Peru og Brasil i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Isapis agyrtus (Cramer, 1777)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Isapis på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
Butterflies of America – Isapis agyrtus [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Isapis agyrtus i Encyclopedia of Life 
(en) Isapis agyrtus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Isapis agyrtus hos NCBI 
(en) Kategori:Isapis agyrtus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Isapis agyrtus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av arten
Pasithee (måne)

Pasithee (gresk: Πασιθέα), også kjent som Jupiter XXXVIII, er en retrograd irregulær satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2001, og fikk da den midlertidige betengelsen S/2001 J 6.Pasithee er ca. 2 kilometres i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 307 000 km med en omløpstid på 727,933 dager ved en inklinasjon på 166° mot ekliptikken (164° mot Jupiters ekvator)., Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0.3289.
Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære måner i retrograd bevegelse som går i bane rundt Jupiter i en avstand mellom 23 og 24 Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.


== Referanser ==
Eurydome (måne)

Eurydome (gresk: Ευριδόμη), også kjent som Jupiter XXXII, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2001, og fikk da den midlertidige betengelsen S/2001 J 4.Eurydome er ca. 3 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 231 000 km in 723,359 dager ved en inklinasjon på 149° mot ekliptikken (147° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,3770.
Månen tilhører Pasiphaëgruppen som består av irregulære retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 22,8 og 24,1 Gm med inklinasjoner på mellom 144,5° og 158,3°.


== Referanser ==
Nahida coenoides

Nahida coenoides er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En middelsstor (nokså stor til Riodinidae å være, vingespenn 50-55 millimeter), mørk sommerfugl. Oversiden er gråblå med bredt svarte kanter, langs ytterkanten av forvingen med en rad av små, hvite flekker.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Ecuador.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Nahida coenoides (Hewitson, 1870)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Nahida på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
Parque Nacional Sangay - Nahida coenoides [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Nahida coenoides i Encyclopedia of Life 
(en) Nahida coenoides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Nahida coenoides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Kallichore (måne)

Kallichore (gresk: Καλλιχόρη), også kjent som Jupiter XLIV, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard, et al. i 2003, og fikk da den midlertidige betegnelsen S/2003 J 11.Kallichore er ca. 2 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 112 000 km in 717,806 dager ved en inklinasjon på 165° mot ekliptikken (164° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2042.
Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære måner i retrograd bevegelse som går i bane rundt Jupiter i en avstand mellom 23 og 24 Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kallichore.com
Nirodia belphegor

Nirodia belphegor er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En liten til middelsstor sommerfugl med litt spisse forvinger, bakvingen er trukket ut til en bred, kort stjert. Oversiden er mørkblå med gule flekker.


== Levevis ==
Arten lever på tørre, steinete steder over 1000 meter over havet. Dette miljøet har mange sjeldne og endemiske arter. Tross mye leting har arten blitt observert mindre enn 10 ganger på 140 år.


== Utbredelse ==
Arten lever i Brasil (Minas Gerais).
Den ble vurdert som sterkt truet (EN) av IUCN i 2006.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Nirodia belphegor (Westwood, 1851)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Nirodia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Nirodia belphegor i Encyclopedia of Life 
(en) Nirodia belphegor i Global Biodiversity Information Facility 
Bilde av arten
Aoede (måne)

Aoede (gresk: Αοιδή), også kjent som Jupiter XLI, er en naturlig satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard i 2003, og fikk da den midlertidige betegnelsen S/2003 J 7.Aoede er ca. 4 kilometer i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 044 000 km med en omløpstid på 714,657 dager ved en inklinasjon på 160° mot ekliptikken (162° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,4311.
Månen tilhører Pasiphaëgruppen som består av irregulære retrograde måner som går i bane rundt Jupiter i avstander mellom 22,8 og 24,1 Gm med inklinasjoner på mellom 144,5° og 158,3°.


== Referanser ==
Notheme erota

Notheme erota er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En nokså liten, svart sommerfugl. Begge vingepar har et lysgult eller hvitt tverrbånd, dette har en knekk i forvingens bakre del.


== Levevis ==
Arten lever i lavtliggende, tropisk regnskog, oftest 100-300 meter over havet.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over det meste av Mellom- og Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Argentina i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Notheme erota (Cramer, 1780)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Notheme på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Notheme erota [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Notheme erota i Encyclopedia of Life 
(en) Notheme erota i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Notheme erota hos NCBI 
(en) Kategori:Notheme erota – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Erinome (måne)

Erinome (lenke), også kjent som Jupiter XXV, er en retrograd irregulær satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard et al. i 2000, og fikk da den midlertidige betengelsen S/2000 J 4.Erinome er ca. 3,2 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 22 986 000 km med en omløpstid på 711,965 dager ved en inklinasjon på 164° mot ekliptikken (162° mot Jupiters ekvator)., Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0,2552.
Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære måner i retrograd bevegelse som går i bane rundt Jupiter i en avstand mellom 23 og 24 Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Erinome (russisk)
Jardar Wold

Jardar Mossfell Wold (født 3. januar 1897 i Levanger, død 13. mai 1973 samme sted) var en norsk snekker og politiker (Ap) som var Levanger bys ordfører i til sammen seks år.
Han var sønn av salmaker Marius Wold og hustru Marie Aagaard. På morssiden tilhørte han verdalslinjen av slekten Aagaard; morfaren Martinus Aagaard var agronom og ordfører i Levanger landsogn. På farssiden, Vold-slekten fra Rennebu som hadde kommet til Levanger og Verdal, var mennene håndverkere og politisk interesserte. Han giftet seg i 1932 med Signe Martine Hofstad fra Verdal. Han arbeidet som snekker ved Levanger Speil- & Guldlistefabrik frem til 1940. Deretter drev han eget snekkerverksted og arbeidet for byggmester Ole Olsen Øren frem til pensjonsalder.Wold kom med i Levanger sosialdemokratiske ungdomslag allerede i 1912, og i Det norske Arbeiderparti i 1920. Han var formann i Levanger arbeiderparti og ble første gang innvalgt i Levanger bystyre i 1920-årene. Wold var byens ordfører i årene 1938, 1939, 1947, 1950, 1951 og 1954, i mange år varaordfører, og varamann til Stortinget fra Trondheim og Levanger fra 1950 til 1953. Han også kirkeverge, formann i kommunens edruelighetsnemnd og medlem av det frivillige brannkorpset.Han deltok aktivt innen fotball og turn i Idrettslaget Sverre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Jardar Wold hos Stortinget 
(no) Jardar Wold hos Norsk senter for forskningsdata
Parcella amarynthina

Parcella amarynthina er en dagsommerfugl som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
En liten (vingespenn ca. 20 millimeter), svart sommerfugl med litt spisse forvinger. Et smalt, oransje tverrbånd går over begge vingepar.


== Levevis ==
Arten lever i primær regnskog mellom 200-900 meter over havet. Som mange andre tropiske sommerfugler suger den gjerne i seg mineraler fra leire, sølepytter, urin eller lignende.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Costa Rica og Panama, og sør til Brasil og Argentina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
stammen Riodinini
Parcella amarynthina (C. & R. Felder, 1865)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Parcella på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 2.2. 2012.
Butterflies of Amazonia – Parcella amarynthina [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Parcella amarynthina i Encyclopedia of Life 
(en) Parcella amarynthina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Parcella amarynthina hos NCBI 
(en) Kategori:Parcella amarynthina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Kalyke (måne)

Kalyke (Καλύκη), også kjent som Jupiter XXIII, er en retrograd irregulær satellitt og en av Jupiters måner. Den ble oppdaget av et lag av astronomer ved University of Hawaii ledet av Scott S. Sheppard et al i 2000, og fikk da den midlertidige betengelsen S/2000 J 2.Kalyke er ca. 5,2 km i diameter, og går i bane rundt Jupiter i en gjennomsnittlig avstand av 23 181 000 km in 721,021 dager ved en inklinasjon på 166° mot ekliptikken (165° mot Jupiters ekvator). Månen går i en retrograd retning og med en eksentrisitet på 0.2140.
Månen tilhører Carmegruppen som består av irregulære måner i retrograd bevegelse som går i bane rundt Jupiter i en avstand mellom 23 og 24 Gm og med inklinasjoner på ca. 165°.


== Referanser ==
Callirrhoe (måne)

Callirrhoe (gresk: Καλλιρρόη) også kjent som Jupiter XVII, er en av de ytterste månene til Jupiter. Den ble oppdaget 6. oktober 1999 av Spacewatch og fikk den midlertidige betegnelsen S/1999 J 1 Opprinnelig ble den katalogisert som en asteroide (1999 UX18), men Timothy B. Spahr oppdaget 8. juli 2000 at den gikk i en bane rundt Jupiter.
Callirrhoe er ca. 7 km i diameter og har en mørk overflate. Den roterer rundt Jupiter i en retrograd bane på ca. 24 102 000 km.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Jupiter Satellite Page
Jovian Satellite Fact Sheet
Sætre Idrætsforening Graabein

Sætre Idrætsforening Graabein er et norsk idrettslag fra Sætre i Asker. Idrettslaget ble stiftet som Sætre Idrætsforening i 1872, men skiftet navn til Idrætsforeningen Graabein i 1917. Årsaken var angivelig at ungdommene
i Sætre stadig var «i krig» med naboene fra Åros. Sætregjengen ble kalt for «gråbeinera». Dette ble ansett som et velegnet navn for idrettslaget også. 
Siden 27. november 1996 har klubben tatt Sætre-navnet inn igjen. Sætre IF Graabein har per i dag avdelinger for fotball, håndball, basketball og allidrett. Tidligere har klubben vært ledende innen friidrett, og har blant annet hatt utøvere som John Halvorsen. Tre andre fremtredende utøvere var Tommy Grønsaas, Håkon Halvorsen og Morten Uggerud.


== Fotball ==


=== Tabellen 2012 ===
Kilde: fotball.no


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
NM i ultraløp 2012

NM i ultraløp 2012 var en del av NM i friidrett 2012. For første gang ble det dette året arrangert NM i ultraløp på to distanser, 100 km og 24-timers løp.
100 km ble arrangert av Malm IL, 26. mai 2012. Løpet hadde 17 deltakere. Didrik Hermansen fra Vidar vant på 7.28,27, kun 20 sekunder foran Bjørn Tore Kronen Taranger fra Friidrettsklubben BFG Fana, og med Gudleik Husby på tredjeplass. Kvinneklassen ble vunnet av Wenche Dørum da den andre kvinnelige deltakeren, forhåndsfavoritten Margrethe Løgavlen brøt halvvis, og Dørum vant dermed NM-gull i sin debut på distansen.24-timers løp ble arrangert innendørs på Bislett stadion 1. til 2. desember 2012, og ble vunnet av Bjørn Tore Kronen Taranger og Frida Södermark (NM-gullet gikk til Cecilie Karlsen).


== 100 km ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===
Kun en deltaker fullførte.


== 24-timers ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Referanser ==


== Kilder ==
Kondis.no – Ultra-NM på to distanser fra 2012
Kondis.no – Ultra-NM i 2012 og 2013
friidrett.no: Andre NM/UM 2012
Rana (slekt)

Rana er en stor slekt av de ekte froskene. Slekten omfatter de typiske brune artene innenfor de ekte froskene. De norske artene vanlig frosk og spissnutefrosk tilhører denne slekten. Slekten finnes i mesteparten av Eurasia, Nord-Amerika, Sentral-Amerika og nordre del av Sør-Amerika. Den inneholder et snaut hundretalls arter, men nye arter oppdages stadig.Slekten finnes i alt fra tropisk regnskog opp mot arktisk tundra, og er blant de vanligste froskene i kalde strøk på den nordlige halvkule. Vanlig frosk Rana temporaria er den froskearten i verden som lever lengst mot nord. Den amerikanske skogfrosken Rana sylvatica tåler å fryse ned i begrensede perioder.Tidligere ble også en del andre arter, særlig de grønne froskene, regnet til denne slekten, og antall arter var på flere hundre. Ganske nylig ble slekten splittet opp i flere slekter, majoriteten av de grønne froskene, blant annet damfrosk (den tredje norske arten) overført til slekten Pelophylax


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rana – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Rana i Encyclopedia of Life 
(en) Rana i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Rana hos Artsdatabanken 
(sv) Rana hos Dyntaxa 
(en) Rana hos Fauna Europaea 
(en) Rana hos Fossilworks 
(en) Rana hos ITIS 
(en) Rana hos NCBI 
(en) Kategori:Rana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Rana – detaljert informasjon på Wikispecies
Halfdan Harnoll

Halfdan Arnold Hanssen Harnoll (født 14. april 1877 i Stokke, død 7. mai 1918 i Levanger) var en norsk høyesterettsadvokat og politiker (H). Han var Levangers ordfører fra 1915 til 1918.
Han var av gammel bondeslekt, som sønn av gårdbruker og stortingsmann Hans Hanssen-Fossnæs, men ble foreldreløs som barn. Harnoll hadde middelskoleeksamen fra Tønsberg fra 1892, og ble hjulpet av en eldre bror frem mot studentereksamen ved Hamar katedralskole. Studiene trakk ut i tid, ettersom han måtte forsørge seg selv, og arbeidet derfor hos Det Norske Veritas og advokat Prydz før han avla juridisk embedseksamen med laud i 1903.
Harnoll ble fullmektig ved Stjør- og Verdal sorenskriverkontor i 1904, hvoretter han kjøpte Henrik Steens sakførerforretning i Levanger. Harnoll ble sakfører for Privatbanken i Levanger i 1904 og høyesterettsadvokat i 1915.Han giftet seg i 1906 med Ingrid Cecilie Fleischer, datter av proprietær Ludvig Christian Bernhard Fleischer og hustru Anne Cecilie Frengen. Deres datter Inger Marie giftet seg med banksjef og ordfører Kaare Landfald.Harnoll påtok seg verv som formann i Levangers ligningsråd, fattigstyre og kretssykekasse, medlem av skolestyret og formann i kretssykekassens amtsforening. Han var også formann i Levanger liberal-konservative forening, og ble i 1913 innvalgt i Levanger bystyre, der han var ordfører fra 1915 til 1918. Han døde av magekreft i 1918, og ble begravet fra Levanger kirke.


== Referanser ==
Det var en gang – Utforskerne

Det var en gang – Utforskerne (orig. Il était une fois... Les Découvreurs) er en fransk animert TV-serie fra 1994 regissert av Albert Barillé.


== Innhold ==
Kineserne, våre forfedre
Arkimedes og grekerne
Heron av Alexandria
Måling av tid
Henrik sjøfareren og kartografi
Johann Gutenberg og trykking
Leonardo da Vinci, multitalentet
Doktorene (Paracelsus, Andreas Vesalius, Ambroise Paré osv.)
Galileo Galilei
Isaac Newton
Georges-Louis Leclerc de Buffon (Utforsking av fortiden)
Antoine Lavoisier og kjemi
George Stephenson
Michael Faraday og elektrisitet
Charles Darwin og evolusjon
Gregor Mendel og erter
Louis Pasteur og mikroorganismer
Thomas Edison og anvendt vitenskap
Guglielmo Marconi og lydbølger
Henry Ford og bil-eventyret
Luftfart (Otto Lilienthal, Brødrene Wright osv.)
Marie Curie
Albert Einstein
Konrad Lorenz, Gjessenes far
Neil Armstrong, Månen og verdensrommet
Fremtiden?


== Eksterne lenker ==
(en) Det var en gang – Utforskerne på Internet Movie Database
Peder Martin Bragstad

Peder Martin Sivertsen Bragstad (født 6. juli 1862 på Sandvollan, død 6. mai 1926 i Levanger) var en norsk overrettssakfører og politiker (V).
Etter middelskoleeksamen og studentereksamen avla han juridisk embedseksamen i 1892. Han hadde praksis som fullmektig, og åpnet deretter egen sakførerforretning i Levanger som 32-åring. Bragstad var mangeårig formann i Levanger og Skogns Sparebanks forstanderskap, og fungerte en tid også som banksjef, og nedla dessuten en betydelig innsats i Indherreds Aktie-Dampskibsselskab.Han var medlem av Levanger bystyre 1894–1911, i årene 1902, 1909 og 1910 som Levangers ordfører, deretter administrativt ansatt som magistrat i rundt seks år. Bragstad kom tilbake som medlem av bystyret, i 1923 også som ordfører.Han var sønn av ordfører i Inderøy Sivert Bragstad og hadde flere brødre og andre slektninger som også hadde offentlige verv.


== Referanser ==