jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Stigmella lappovimella

Stigmella lappovimella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på krypvier. Den er funnet spredt over store deler av Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), brunlig møll. Denne arten er noe variabel i fargen. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule til lysbrune, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er gråbrune, med en nokså tydelig, bronseaktig glans. Forvingen har ikke alltid noe tydelig tverrbånd, men vingespissen er oftest markert mørkere enn resten av vingen. Bakvingen er lyst gråbrun. Denne arten kan ikke sikkert skilles fra Stigmella zelleriella på kjønnsorganene, noe som kan tyde på at de to bare er former av samme art.


== Levevis ==
Arten lever i kratt av lappvier (Salix lapponum), som er larvenes næringsplante. Den har én generasjon hver sommer, de voksne møllene flyr i juni-juli. Arten er vanskelig å skille fra Stigmella zelleriella på utseende, men de to artene eller formene har ulike vertsplanter og tilsynelatende ulike livshistorier. Finske undersøkelser tyder også på at minene larvene lager er noe ulike.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Skandinavia, i tillegg er det funnet individer som stemmer med denne arten nær byen Uljanovsk ved Volga. I Norge er det spredte funn fra Hordaland til Finnmark.


== Systematisk inndeling ==
Mange systematikere regner med at Stigmella zelleriella er identisk med denne arten, som i så fall bør hete zelleriella.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella lappovimella (Svensson, 1976)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 175-176. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella lappovimella i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Stigmella lappovimella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella lappovimella hos NCBI
Stigmella benanderella

Stigmella benanderella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på krypvier og andre vierarter på tørrenger og sandstrender. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørlige Norge.


== Utseende ==
En bitteliten (vingespenn 3,5-5 millimeter), gråbrunlig møll. Hodet er kledt med gråbrune, oppstående, hårlignende skjell, den forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt, det er også "kragen" rett bak hodet. Kroppen og vingene er gråbrune, noe varierende i fargen. Forvingene har ikke noe tydelig tverrbånd, men den ytre delen kan være mørkere enn resten. Bakvingen er lyst gråbrun. Larven er gul.


== Levevis ==
Arten lever ved sandstrender og på andre lokaliteter ved kysten der det vokser viere, men også på lignende lokaliteter i innlandet. Larven utvikler seg først og fremst på krypvier (Salix repens), men også på andre vier-arter. I Norden har den trolig to generasjoner hver sommer i sør, bare én lenger nord.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra Skandinavia, Latvia, Slovakia og Ungarn. 
Den er kjent fra fem lokaliteter, en ved Elverum, to på Lista, i Gausdal og på Oksøy fyr utenfor Kristiansand.


== Rødlistevurdering ==
Habitatet trues av slitasje, utbygging eller gjengroing. Lokaliteten i Kristiansand er sterkt truet av overdrevet skjøtsel, beiting og turisme, den ene lokaliteten på Lista er truet av oppdyrking og beiting med storfe etter at arealer er frigjort etter hogst av le-plantet sitkagran.
Vi regner med at det foregår en fragmentering av forekomster av arten. Arten er rødlistet som sterkt truet EN.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella benanderella (Wolff, 1955)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 176-177. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella benanderella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella benanderella hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella benanderella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella benanderella hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella benanderella hos NCBI
Espås-saken

Espås-saken er en av Norges mest omtalte og omfattende uoppklarte drapssaker. Trude Espås (født 1975) var en kvinne som ble voldtatt og drept i Geiranger 8. august 1996. Saken har flere ganger blitt gjenopptatt, uten videre resultat.


== Saken ==
Trude Espås forsvant fra Geiranger 8. august 1996. Hun ble observert sittende på et utsiktspunkt like utenfor sentrum. Dagen etter ble det satt i gang en omfattende leteaksjon. Elleve dager senere ble hun funnet i en steinur like utenfor sentrum av Sunnmørs-bygden. Dette utløste en massiv etterforskning, der bl.a Kripos var involvert gjennom flere år.Politiets arbeid gikk ut på å kartlegge alle identiteter og kjøretøy i Geiranger drapsdagen. Alle navnelister fra hoteller og campingplasser ble samlet inn, og alle som hadde brukt kredittkort eller blitt observert i Geiranger den aktuelle dagen, ble registrert i politiets databaser. Politiets problem var at mange av turistene som besøker Geiranger kunne komme og forsvinne uten å legge igjen spor som kunne knyttes til deres identitet.
Saken var spesielt vanskelig for politiet, fordi Geiranger ikke har mer enn 270 fastboende, mens det i turistsesongen kan være flere tusen innom den lille bygden hver dag. 3100 vitner fra 37 land er blitt avhørt. Per 2020 har ingen blitt siktet for drapet. En tysktalende mann ble etterlyst i saken så tidlig som i 1999. Over 20 år senere forsøkte politiet fortsatt å identifisere denne personen. Samtidig har det blitt vurdert andre potensielle gjerningspersoner.


== Litteratur ==
Linda Klakken Jakten - på sporet av mannen som drepte Trude Espås Kagge 2022 ISBN 9788248930853


== Referanser ==
Stigmella obliquella

Stigmella obliquella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på pile-arter. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørligste Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 4,5-6 millimeter), mørk møll. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, det forstørrede første antenneleddet og kragen er hvite. Kroppen og forvingen er svartbrun, forvingen har i midten et kremfarget tverrbånd som er smalere midt på. Bakvingen er grå. Larven er gul.


== Levevis ==
Larven utvikler seg på pile-arter med smale og glatte blader, blant andre skjørpil (Salix fragilis), hvitpil (Salix alba) og istervier (Salix pentandra). Arten har trolig to generasjoner hver sommer. Den kan påtreffes i alleer, åkerkanter og sumper der vertsplantene vokser naturlig eller er plantet.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over det meste av Europa, fra Storbritannia i vest til området ved Volga i øst, fra det nordlige Italia i sør til svensk Lappland i nord. I Norge er det bare et par funn av den, fra Østfold og Vest-Agder. Den er tilsynelatende en sjelden art i Norden.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella obliquella (Heinemann, 1862)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 178-179. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Stigmella obliquella på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella obliquella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella obliquella hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella obliquella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella obliquella hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella obliquella hos NCBI 
(en) Kategori:Stigmella obliquella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stigmella obliquella – detaljert informasjon på Wikispecies
Mauerpark

Mauerpark (norsk: Murparken) er en park i Berlin. Navnet kommer av Berlinmuren som ble reist i 1961 og som på dette stedet dannet grensen mellom de daværende bydelene Wedding og Prenzlauer Berg. Idag går grensen mellom ortsteilene Prenzlauer Berg og Gesundbrunnen. I vest ligger strøket Brunnenviertel i Gesundbrunnen og i øst strøket Gleimviertel i Prenzlauer Berg.
Det langstrukne friområdet ligger langs Schwedter Strasse mellom Eberswalder Strasse / Bernauer Strasse og Ringbahn.


== Historie ==
Området var opprinnelig åkerland og siden ekserserplass. På 1800-tallet tilhørte området Alten Nordbahnhof. Denne var endestasjon for Berlins nordbane som fra 1877/78 har forbundet Berlin med Stralsund. 
Ved oppføringen av Berlinmuren i 1961 tilhørte området i vest fransk sektor av Vest-Berlin, mens området i øst tilhørte sovjetisk sektor og dermed Øst-Berlin.
Grensen ble liggende i bakken mellom Friedrich Ludwig Jahn Sportpark  i øst og det lavere stasjonsområdet som hørte til fransk sektor. Et makeskifte så sent som i 1988 som var ett år før murens fall, medførte flytting av grensen 50 meter inn i vestlig sektor.


== Parkområdet ==
Prenzlauer Berg har i forhold til folketallet relativt lite parkområder og Mauerpark blir derfor mye brukt. En friluftsscene er bygget i skråningen opp til Jahnstadion. 
Like ved parken ligger Friedrich Ludwig Jahn Sportpark og Max Schmelinghallen. Parken krysses av Gleimtunnelen som er vernet som kulturminne.


== Eksterne lenker ==
(en) Mauerpark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Li Xiaolin

Li Xiaolin (kinesisk: 李小琳, pinyin: Lĭ Xiǎolín; født 1. juni 1961 i Yibin i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina) er en kinesisk forretningskvinne. 
Li Xiaolin ble utdannet til kraftingeniør ved Tsinghuauniversitetet i Beijing. Hun ble i 2003 administrerende direktør for China Power International Development, et viktig elektrisitetsselskap. Hun er datter av tidligere statsminister Li Peng og hans hustru Zhu Lin, og dermed også tidligere statsminister Zhou Enlais adoptiv-barnebarn.


== Referanser ==
Ramm-saken

Ramm-saken er en norsk uoppklart drapssak hvor Ronald Ramm (71) ble funnet bundet og drept 8. desember 1995 i sitt hjem på Rødberg, mellom Larvik og Stavern. Drapsgrunnlaget var legemsbeskadigelse med døden til følge, og saken ble strafferettslig foreldet i 2010 og kan dermed ikke lenger straffeforfølges.


== Saken ==
Ramm ble sist sett i live 30. november 1995, åtte dager før han ble funnet drept i sitt hjem på Rødberg av sin datter og svigersønn. Han var bundet og slått ihjel, samt seksuelt misbrukt. Åstedsgranskningen viste at det hadde pågått en lengre kamp gjennom flere av husets rom før dødsfallet inntraff og det fremstod som et mord umotivert av andre verdier som penger eller andre verdigjenstander. Det antas at Ramm kjente til gjerningsmannen da det ikke fantes tegn til innbrudd, men etter 330 blodprøver fant politiet likevel ingen match med gjerningmannens DNA. Ramm forventet et drapsforsøk, og han skaffet seg i forkant av hendelsen en hagle til selvforsvar samt .Politietterforskeren Jørn Lier Horst gav i 2004 ut boken Nøkkelvitnet basert på dette uoppklarte drapet. Drapet var også temaet i TVNorge-programmet som gikk 3. november 2002 – Fornemmelse for mord: Hvem drepte Ronald Ramm fra Larvik?. Saken ble også dekket av TV3 9. oktober 1998 i programserien Etterlyst, samt på TV2-serien Åsted Norge i både 2017 og 2022.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fra programserien Etterlyst på TV3 9. oktober 1998: Studiointervju med Kripos-etterforsker Gunnar Hansen. Besøkt 6. mai 2012
Fra programserien Etterlyst på TV3 9. oktober 1998: Rekonstruksjon av drapet på Ronald Ramm. Besøkt 6. mai 2012
Røykgranat

En røykgranat eller en røykboks er en innretning som ved utløsning avgir kraftig røyk. Det finnes flere typer med ulike egenskaper og bruksområder. Røyken kan være farget eller hvit, den kan være skadelig eller uskadelig og mengden røyk som avgis kan variere både i intensitet og i tid. Røykgranater er mest benyttet i forsvaret og som nødsignal til havs. 
Røykgranater har gjerne en LOT-merking som tildeles et mindre parti under produksjonen. Dette kan benyttes til sporing.


== Militære røykgranater ==

Militære røykgranater benyttes som signalrøyk, mål- eller landingssonemarkering eller som skjermingsrøyk ved forflytning. 
Det finnes to hovedtyper: 

Farget røykgranat – avgir farget (rød, gul, grønn eller fiolett) uskadelig signalrøyk i 50 til 90 sekunder.
Hvit røykgranat – avgir en sky med hvit røyk. En variant som kalles TA hvit røykgranat (terephthalic acid) avgir ufarlig røyk i 25 til 70 sekunder, mens varianten HC hvit røykgranat (hydrochloric) avgir en intens røyksky i 105 til 150 sekunder. HC røyken er skadelig ved innånding og kan irritere øyer, hals og lunger.


== Sivile røykbokser ==

Sivile røykbokser finnes ofte i livbåter og benyttes for å tiltrekke seg oppmerksomhet til lands eller vanns. Boksene flyter og kan kastes i vannet etter utløsning. Etter en to sekunders forsinkelse sender de ut mengder med farget (oftest oransje) røyk i flere minutter. 
Sivile røykbokser blir også benyttet som signal- eller skjermingsrøyk innen paintball og av redningstjenester for markering av helikopterlandingsplasser. 


== Se også ==
Røykbombe
Røyksignaler
Håndgranat
Tåkelegging


== Eksterne lenker ==
(en) Smoke bombs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Beskrivelse av håndgranater fra norske Nammo
Types of hand grenades used by U.S. forces
Hans Heinrich Theodor Fay

Hans Heinrich Theodor Fay (født 2. april 1882 i Oslo, død 28. oktober 1962 samme sted) var en norsk diplomat.
Etter examen artium fra Aars og Voss' skole 1900 og cand.jur. 1905 var han attaché ved legasjonen i Paris fra 1905 og fra 1908 sekretær i Utenriksdepartementet.  Fra 1911 var han legasjonssekretær ved legasjonen i Stockholm. Året etter ble han konstituert som visekonsul i Melbourne og fra 1915 midlertidig generalkonsul samme sted.  Fra 1918 var han visekonsul i Valparaiso og konstituert som generalkonsul i Calcutta. To år etter dro han til New York City som generalkonsul, og fra 1929 til Sydney.
Han var sendemann ved legasjonen i Mexico fra 1938, utvidet til å omfatte Costa Rica, Guatemala og El Salvador i 1939. Etter kriget var han minister ved Norges legasjon i Roma 1947 til 1952 da han gikk av med pensjon. Han mottok St. Olavs Orden i 1946.


== Familie ==
Fay var sønn av kongelig fullmektig i Forsvarsdepartementet, Peter Johan Nicolay Fay (1842—99), hvis far var en tysklærer Theodor Fay (1805–1881) som i 1837 flyttet fra Hamburg til Drammen og ble gift med Elise Gude (1821–1886) av Gude-familien. Moren Theodora Zachinka von Ditten (1851–1927) var datter av hoffapoteker Hans Selchier von Ditten (1820–1891) og søster til den kjente svensk-norske ambassadør Thor von Ditten som altså var Hans Heinrich sin onkel. I 1915 giftet Fay seg med  enkefru Millicent Gertrude Strong, født McGann (1880–1954) mens han var stasjonert i Melbourne.


== Referanser ==
Emil Almén

Lars Emil Almén, født 30. juni 1980 i Sala, er en svensk skuespiller. Har har studert ved Skara skolscen og Teaterhögskolan i Stockholm, arbeider nå ved Stockholms stadsteater.


== Filmografi (utvalg) ==
2005 – Coachen (TV)
2006 - Göta kanal 2 – kanalkampen
2007 – En riktig jul (TV (Julkalendern))
2008 – Oskyldigt dömd (TV)
2009 – Vägen hem
2009 - Menn som hater kvinner
2010 – Beck – Levande begravd


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Emil Almén på Internet Movie Database 
(sv) Emil Almén i Svensk Filmdatabas 
(da) Emil Almén på Filmdatabasen 
(da) Emil Almén på Scope 
(fr) Emil Almén på Allociné 
(en) Emil Almén på AllMovie 
(en) Emil Almén hos The Movie Database 
Emil Almén hos stadsteatern.stockholm.se
Shitao

Shitao (kinesisk: 石濤, pinyin: Shí Tāo, Wade-Giles: Shih-t’ao, fødselsnavn Zhū Rùojí 朱若极, munkenavn Dàojì 道濟 – Tao Chi; født 1641/1642 i Qingjiang i fylket Quanzhou i provinsen Guangxi i Kina, død ca. 1707 i Yangzhou) var en kinesisk maler under Qing-dynastiet.


== Liv og virke ==
Zhu Ruoji tilhørte Ming-dynastiets keiserhus. Han var tre år gammel da det mandsjuiske Qing-dynastiet overtok makten i landet. Bare ved en tilfeldighet unngikk han den skjebne som de nye herskerne hadde tiltenkt ham som medlem av keiserslekten. Han tok falsk navn, Yuanji Shitao, og i 1651 trådte han inn i et buddhistkloster, og der fikk han navnet Daoji. 
Etter flere år i Wuchang, i provinsen Anhui, i Nanjing og i Yangzhou, flyttet Shitao i 1690 til Beijing. Etter at han der ikke fant noen som hjalp ham med å stige i det buddhistiske munkehierarki, konverterte han i 1693 til daoismen og vendte tilbake til Yangzhou, der han døde i 1707.


== Malervirke ==
Shitao regnes blant de mest fremstående eksponenter for den såkalte individualistiske malerskole under det tidlige Qingdynastiet. Han ble til å begynne med sterkt influert av Ni Zan og Li Yong, men brøt med den overleveringen av stiler og teknikker og skapte en ny egen estetikk. 

		
		
		


== Referanser ==
Jacob Ericksson

Jacob Abel Joachim Ericksson (født 7. januar 1967 i Sala i Sverige) er en svensk skuespiller. Han studerte ved Teaterhögskolan i Göteborg.


== Filmografi (utvalg) ==
1994 – Rena Rama Rolf (TV)
1995 – En på miljonen
1997 – Glappet (TV)
1997 – Pappas flicka (TV)
1999 – Tsatsiki, morsan och polisen
2000 – Det okända
2000 – Det blir aldrig som man tänkt sig
2001 – Sprängaren
2002 – Tusenbröder (TV)
2004 – Allt och lite till (TV)
2005 – Coachen (TV)
2006 – Tusenbröder – Återkomsten
2006 – LasseMajas detektivbyrå (TV)
2007 – Höök (TV)
2008 – Vi hade i alla fall tur med vädret – igen
2009 – De halvt dolda
2009 – Menn som hater kvinner
2009 – Wallander – Tyven
2009 – Flickan som lekte med elden
2009 – Luftslottet som sprengtes
2010 – Tusen gånger starkare
2010 – Våra vänners liv (TV)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jacob Ericksson på Internet Movie Database 
(sv) Jacob Ericksson i Svensk Filmdatabas 
(da) Jacob Ericksson på Filmdatabasen 
(fr) Jacob Ericksson på Allociné 
(en) Jacob Ericksson på AllMovie 
(en) Jacob Ericksson hos Rotten Tomatoes 
(en) Jacob Ericksson hos The Movie Database 
Svensk filmdatabas
Stigmella trimaculella

Stigmella trimaculella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på poppel-arter. Den er funnet på noen få lokaliteter i det sørligste Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), brokete møll. Denne kontrastrikt fargede arten er en av relativt få dvergmøll som lar seg bestemme bare ut frå ytre utseende. Hodet er kledt med gulbrune eller lysbrune, hårlignende skjell, det forstørrede, første antenneleddet, kragen og "skuldrene" er hvite. Forkroppen og forvingens bunnfarge er mørkebrune. Bakkroppen og bakbeina hos hannen er oransjerøde, hos hunnen gråbrune. Forvingen har varierende, hvite tegninger som typisk består av en hvit flekk ved roten og hvite flekker ved for- og bakkanten litt utenfor midten av vingen – hos noen individer er de tre hvite flekkene vokst sammen. Larven er lyst grønngul.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike poppel-arter (Populus spp.), der den gnager en mine i bladet. Arten har to generasjoner hvert år, de voksne flyr i juni og august. Arten finnes i alleer, parker og andre steder der poppel-arter er plantet.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det nordlige og østlige Europa østover til området ved Volga. I Norge er den bare funnet i Østfold og Vest-Agder.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella trimaculella (Haworth, 1828)


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 179-180. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Stigmella trimaculella på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella trimaculella i Encyclopedia of Life 
(en) Stigmella trimaculella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella trimaculella hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella trimaculella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella trimaculella hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella trimaculella hos NCBI 
(en) Kategori:Stigmella trimaculella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stigmella trimaculella – detaljert informasjon på Wikispecies
Stigmella assimilella

Stigmella assimilella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på osp. Den er funnet langs Sørlandskysten i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), brokete møll. Hodet er kledt med gule, hårlignende skjell, det utvidete, første antenneleddet, kragen og en liten flekk på skuldrene er hvite, scutellum er kledt med lysgrå hår. Kroppen og forvingenes grunnfarge er brunsvart. Forvingen har en liten, rund, hvit flekk i den indre delen og trekantede, hvite flekker ved for- og bakkanten lenger ut i vingen. Bakvingen er lysgrå. Larven er gul.


== Levevis ==
Arten lever i blandingsskog, skogkanter og andre steder der det vokser osp (Populus tremula), som er larvenes næringsplante. Larven minerer i ospebladene. Arten har trolig bare én generasjon hvert år, de voksne flyr i mai-juni.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over store deler av Europa og det nordlige Asia. I Norge er den kjent langs kysten vestover til Vest-Agder, dessuten skal den være funnet i Hordaland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella assimilella (Zeller, 1848)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 180-181. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Stigmella assimilella på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella assimilella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella assimilella hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella assimilella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella assimilella hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella assimilella hos NCBI 
(en) Kategori:Stigmella assimilella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stigmella assimilella – detaljert informasjon på Wikispecies