Sortenstjerne

Sortenstjerne eller Sortenstierne var en dansk familie.


== Historikk ==
Familien kom i 1750-årene til Danmark med Abraham (født om. 1749 i St. Croix, død 31. oktober 1831). Den lille gutten ble brakt til riket av en skipper med navnet Møller, som solgte ham til Frederik Christian baron Rosenkrantz til Rygård. Rosenkrantz gav ham forsørgelse og utdannelse. Det var sannsynligvis også han som gav gutten navnet Sortenstierne, som viste til og hedret Abrahams opphav i Afrika.
I midten av 1770-årene var Abraham Sortenstierne i forhold med Lene Larsdatter. Paret fikk datteren Anne Cathrine Abrahamsdatter Sortenstierne (f. om. 1777).
Den 11. september 1778 giftet Abraham Sortenstierne seg med Anna Kiærulf. Paret fikk disse barnene: Susanna Abrahamsdatter Sortenstierne, Frederik August Abrahamsen Sortenstierne, Frederike Dorothea Abrahamsdatter Sortenstierne, Ivar Abrahamsen Sortenstierne, Marianne Abrahamsdatter Sortenstierne og Hans Peter Abrahamsen Sortenstierne.
Den 12. juni 1813 giftet Abraham Sortenstierne seg med Ellen Olsen. Paret fikk disse barnene: Caroline Abrahamsdatter Sortenstierne og Charlotte Abrahamsdatter Sortenstierne.
Abraham Sortenstierne og sønnen Frederik August Sortenstierne var sammen med en mann med navnet Josef Groos blitt dømt for tyveri og andre lovbrudd. Groos, som ble ansett som bandens leder, mottok som straff pisking og livsvarig straffarbeide. Sortenstierne og hans sønn ble på sin side dømt til henholdsvis halvannet og to år i tukthus.
Rosenkrantz sendte da en bønn om nåde til Kongen, og videre bad han om tillatelse til å hente Sortenstierne og hans sønn ut av tukthuset og sende dem til St. Croix, som da var en dansk koloni.
Slik lød Rosenkrantz' brev:

Til Kongen! Et Menneske, som ved sin Fødsel var bestemt til Slaverie, har jeg søgt at gjøre lykkelig for sig selv og nyttig for Staten og sine Medmennesker; men min Hensigt er mislykket. Dette er en Abraham Sortenstierne af sort Farve, fød i Slaverie paa St. Croix, der som Barn ved en Skibs Capitain Møller er ført herover, og for en 40 til 50 Aar siden af mig blev kiøbt; hvorefter jeg lod ham oplære i Kristendom og i de Kundskaber, som kunde giøre ham duelig til Opvartning og anden Tieneste i et Huus og paa et Gods: Saaledes har han lært Kogning og Conditorie, at spille paa forskiellige Instrumenter, at ride og skyde; Og da jeg for nu 20 Aar siden samtykkede hans Giftermaal, etablerede jeg ham som Skytte med Boepæl og alle Fornødenheder, men et uordentlig Liv med Drik og Spil har fordærvet ham, og endelig bragt ham i en Bande, som paa forskiellige Stæder har forøvet Tyverie. Ovenmeldte Abraham Sortenstierne at Arbeide i Forbedringshuset 1½ Aar, og hans ældste Søn Friderich August ligeledes i 2 Aar: Hans Kone, ventelig af Frygt for Straf, i Hensigt til hendes Deelagtighed, druknet sig, og efterlod 3 yngre Børn, som jeg siden har foranstaltet udsat til Opdragelse: Dommen, som de acqviescerede ved, er sat i Exsecution, men naar Abraham Sortenstierne og Søn har udstaaet deres Straf, hvad Ulykke staaer dem da aaben? Udi Tieneste kan jeg ikke have dem, og iblandt andre Folk vil de være til Foragt og Skræk, saasom der i Egnen af den Bande befrygtedes baade Mord og Brand. Uagtet dette har jeg dog ikke’ tabt ald Godhed for dem, naar det kan skee paa en Maade, som for Fremtiden kunde tiene til deres eget Vel, og at andres Sikkerhed er ved dem her i landet skulle foruroliges eller befrygtes: Efter den Eiendoms Ret, man end og her øver ogver de Sorte, kunde jeg vel sælge denne Abraham til Bortsændelse, men langt fra vil jeg sætte ham i den Stand, som jeg har kiøbt ham fra: Derimod er jeg villig til at meddele ham et Frieheds Pass, betale hans Overreise til St. Croix, og ved Skibs Capitainen, eller ved Addresse til bekiendte Mænd der paa Landet, lade ham forsynes med en Forstrækning til han faaer en passende Condition; hans Søn Friderich August, der er Mulat, og ved Skræder-Professionen, som jeg har ladet ham lære her i Staden, maa kunde finde Levebrød i Westindien, vil jeg vise samme Godhed imod. De fortiene vist nok at udstaae den idømte Straf, men saa er der ikke altid Leilighed til deres Bortsendelse, og jeg ønsker endnu at see nogen Frugt af min Godhed imod disse Mennesker, hvorfor jeg allerunderdanigst tør ansøge: at naar jeg til Sommeren finder en beqvem Skibs Leilighed til St. Croix, det da maatte være mig tilladt at faae ovenmeldte Abraham Sortenstierne og Søn Friderich August ud af Forbederingshusert, og derfra lade dem føre ombord, imod Beviis af Skibs Capitainen om deres Oversendelse til St. Croix paa de af mig foran tilbudne Vilkaar: Derved troer jeg at rædet disse Mennesker fra yderligere Fordærvelse, og at befrie Landet for Folk, som befrygtelig vil forstyrre andres Sikkerhed.
Etter å ha fått saken forelagt seg, hadde det «allernådigst behaget» Hans Majestet å godta Rosenkrantz' forslag. Det er likevel uvisst hvorvidt Sortenstierne og sønnen ble sendt ut av riket. I alle tilfeller inngikk Abraham Sortenstierne i 1813 ekteskap i Danmark.


== Genealogi ==
Av Abraham Sortenstiernes mange barn synes kun den eldste datteren å ha hatt barn. Hun giftet seg i 1802 med Johann Friedrich Goldenbaum, som var fra Rehna i Mecklenburg, Tyskland. Hans foreldre var Johann Matthias Goldenbaum og Catharina Maria Brauer.

Etterkommere
Christian August Johansen Goldenbaum
Johan Frederik Christiansen Goldenbaum
Jens Peter Christiansen Goldenbaum
Hans Lauritz Jensen Goldenbaum
Caroline Marie Jensdatter Goldenbaum
Anna Oline Jensdatter Goldenbaum
Ida Louise Jensdatter Goldenbaum
Johan Frederik Jensen Goldenbaum
Ludvig Christiansen Goldenbaum
Ema Jacobine Ludvigsdatter Goldenbaum
Anne Marie Christiansdatter Goldenbaum
Johanne Henriette Johansdatter Goldenbaum
Jacobine Nielsen
Hansine Petrine Nielsen
Birthe Louise Nielsen
Anna Nielsen
Hendriette Frederikke Nielsen
Anna Albertine Nielsen
Mogens Ludvig Johansen Goldenbaum
Johan Frederik Mogensen Goldenbaum
Johan Lauritz Mogensen Goldenbaum
Peder Poul Goldenbaum
Peder Poul Goldenbaum
Lars Goldenbaum
Louise Sophie Goldenbaum


== Litteratur ==
Klitgaard, Jan: Abraham Sortenstjerne
Benådningssag for Abraham Sortenstierne og Søn, 1802