Cimitero acattolico di Roma

Cimitero acattolico di Roma, tidligere alment kjent som Den protestantiske kirkegård (Protestant Cemetery, Cimitero protestante) er en kirkegård i Roma  kjent som siste hvilested for mange kjente ikke-katolikker som har gjestet eller bodd i byen. 
En gammel overenskomst med Vatikanet sikret at ikke-katolikker skulle gravlegges ordentlig, i stedet for å bare kastes over muren. Paven fant å kunne avse et område ved Cestiuspyramiden, tett inntil noe ruiner av bymuren. Den ligger i  Via Caio Cestio 6, som ligger i bydelen Testaccio, hvis navn  kommer av Monte Testaccio (Monte dei cocci), fjellet med amforaene. I praksis  en  ruvende søppeldynge siden oldtida.
Til sammen ligger her over 2 500 avdøde, den første kan ha vært Oxford-studenten George Langton (1713-1738) hvis levinger er blitt funnet, men det finnes en fortegnelse som sier at det var Sir William Ellis (1635-1732). I 1898 ble det bygd et kapell tegnet av den tyske arkitekt Andreas Holzinger. Samme avtale fastslo at vedlikeholdet påfaller nasjonene Norge, USA, Canada, Russland og Danmark, selv om her også gravlegges italienere, bare de ikke er katolske, altså. Den norske ambassadør Einar Bull (født 1942) ble i 2008 president for vedlikeholdet.
Jeg jobber hardt med å finne noen som kan ta over jobben, men så langt har jeg ikke lykkes. Dette er ingen jobb så mange land ønsker å ta

Gravlunden er en populær severdighet. Forfatteren Oscar Wilde (1854–1900) uttalte at dette var «det helligste stedet i Roma». Hver 17. mai går en prosesjon nordmenn hit og legger blomster på Peter Andreas Munchs grav, og det var her Sigrid Undset sin Jenny  ble gravlagt: «Jenny Winge var blitt begravet lengst borte på kirkegården, nær kapellet. Det var i ytterkanten av en lysegrønn og tusenfrydspettet gressbakke».

		
		
		
		
		
		
		


== Kjente avdøde ==
Peter Andreas Munch (1810–1863), norsk professor i historie, hvis gravsten nevøen Edvard Munch malte
Ole Fladager (1832–1871), norsk billedhugger som laget gravstenen til ovenfor nevnte P. A. Munch
Christian Meyer Ross (1843–1904), maler fra Flekkefjord, hvis minnetale ved graven den gråtkvalte Bjørnstjerne Bjørnson ikke maktet avgi
Jenny Winge, norsk malerinne
Hendrik Christian Andersen (1872-1940), en norsk-amerikansk kunstner og hans familie
Carsten Hauch (1790-1872), norskfødt forfatter fra Danmark som ga navn til Hauchs gate (Oslo)
Gotthard Werner (1837-1903) svensk kunstner som i 1865 hadde konvertert til katolisismen
Axel Munthe (1857-1949), svensk lege (kun minneplakett), en av hans koner Hilda født Pennington-Mellor (1882-1967), og sønnene John Axel Viking Munthe (1908-1976) og Malcolm Grane Munthe (1910-1995)
Carl Bildt (1850–1931) svenske som var svensk-norsk sendebud og ambassadør
Karl Briullov (1799–1852), russisk maler
Anatolij Krupenskij (1851–1923) russisk diplomat og sendemann til Roma
Felix Youssoupoff  (1856-1928) som var far til Felix Youssoupoff som drap Rasputin i 1916
Gregory Corso (1930–2001), poet fra Amerika
August von Goethe (1789–1830), sønnen til tyskeren Johann Wolfgang von Goethe med medaljong av den danske skulptør Bertel Thorvaldsen
Antonio Gramsci (1891–1937), filosof som ledet kommunistpartiet
Palmiro Togliatti, italiensk kommunistleder som ga navn til den russiske bilbyen Toljatti
John Keats (1795–1821), engelsk poet
Joseph Severn (1793–1879), engelsk maler
Hans von Marées (1837–1887), tysk maler
Gottfried Semper (1803–1879), tysk arkitekt
Percy Bysshe Shelley (1792–1822), engelsk poet
Friedrich Adolf Freiherr von Willisen (1798–1864), tysk diplomat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Non-Catholic Cemetery in Rome – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cimitero acattolico – galleri av bilder, video eller lyd på Commons