jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Trekroner fort

Trekroner fort var et befestningsanlegg ved innseilingen til Københavns havn. Sjøfortet utgjorde en del av Københavns befestning.
Det opprinnelige Trekroner fort lå noen hundre meter nord for det nåværende. Det ble anlagt i 1713 ved at man satte tre gamle linjeskip på grunn og fylte dem opp med stein. Et av linjeskipene het «Tre Kroner» og av det kommer fortets navn. 
Byggingen av det nåværende fortet ble påbegynt i 1787 ved oppfylling på stedet med jord innenfor en konstruksjon av nedrammede peler. Fortet utgjorde en viktig del av den danske forsvarslinje i forbindelse med angrepet på Københavns red den 2. april 1801, hvor det var bestykket med hele 60 kanoner. Det var også i aksjon ved det britiske angrep i 1807. Fra 1818 til 1828 og i 1860-årene ble det kraftig utvidet.
Fortet var en del av Københavns befestning fra 1870-årene til 1920. Det ble nedlagt som fort ved hærloven av 1922. Deretter ble det brukt til utdannelse av kystartilleriets vernepliktige inntil 1932, da det ble endelig nedlagt. Under den tyske okkupasjonen av Danmark ble fortet brukt av tyskerne som kaserne. Heretter stod det ubenyttet inntil 1984, da det ble åpnet for offentligheten.


== Eksterne lenker ==
(en) Trekroner Fort – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Skov- og Naturstyrelsens artikkel om fortet
Krabbesholm

Krabbesholm er herregård beliggende i Skive i nærheten av  Skive Fjord.


== Eldre historie ==
Gårdens historie går tilbake til den senmiddelalderen. Opprinnelig skal den ha bestått av to gårder, Nordre- og Søndre-Skovshoved, som lensmannen Niels Høeg på Skivehus fikk overdratt av Kong Hans, hvorpå han samlet dem til en hovedgård. Via Høegs hustru gikk gården da i arv til Banner-slekten i et par generasjoner, hvoretter Magdalene Banner brakte den til sin mann Iver Krabbe til Østergaard, etter hvem gården nå fikk navn.


== Oppføring av hovedbygningen ==
Iver Krabbe begynte oppførelsen av en hovedbygning på Krabbesholm, men byggearbeiderne ble imidlertid først ferdige under Magdalene Banners enketid. Bygningen er oppført i to etasjer over kjeller, og nederst er murene kledd i kvadersten, mens lengre oppe er de kledd i munkesten. Over vinduene er det runde buer og de spisse gavlene med blendinger er i sengotisk stil. På gårdsiden finnes et firkantet tilbygg, bygget sammen med et rundt hjørnetårn. På nordsiden ses også et mangekantet hjørnetårn.


== Senere tider ==
Gården skiftet hyppig eier gjennom 1600-tallet. Blant eierne var medlemmer av slektene Lykke, Friis, Kaas, Juul og Sehested. I 1743 kom gården i Werner Rosenkrantz' besittelse. Han moderniserte hovedbygningens indre, hvor man blant annet kan nevne riddersalens tapetmalerier utført av kunstneren Olaus Carolus Wassmann. Rosenkrantz oppførte også de to lave sidefløyene i tømmer. Gjennom 1800-tallet var der også en del eierskifter, men i 1907 ble hovedbygningen avstått til bruk for skole av eieren Skive Købstad.
Krabbesholm ble fredet i 1918, fredningen utvidet i 1985. Fredningen omfatter fire bygninger.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aage Roussell, red. (1966). Danske Slotte & Herregaarde. 12: Nordvestjylland (2 utg.). København: Hassings Forlag. s. 53. 


== Eksterne lenker ==
Krabbesholm på 1001 fortællinger om Danmark.
Krabbesholm Højskole
Sundby metrostasjon

Sundby er en overjordisk metrostasjon i den danske hovedstaden København, nord i bydelen Ørestad. Stasjonen blir betjent av Linje M1 til Københavns metro. 
Stasjonen ble åpnet 19. oktober 2002 i anledning med den nybygde seksjonen Vestamager–Nørreport. Stasjonen er hevet et par meter over jordoverflaten.


== Eksterne lenker ==
Sundby metrostasjon på m.dk (da)
More (sang fra 1956)

«More» er en amerikansk populærmusikksang med melodi av Alex Alstone og tekst av Tom Glazer. Den ble publisert i 1956.
Den best kjente versjonen av sangen ble spilt inn på plate av Perry Como with Mitchell Ayres' Orchestra and The Ray Charles Singers i Webster Hall, New York City, 8. mai 1956. Den var arrangert av Joe Reisman og produsert av Joe Carlton.
«More» ble utgitt av RCA Victor Records i USA med katalognumrene 20-6654 (78-plate) og 47-6654 (single) samt av EMI på HMV-etiketten i Storbritannia med katalognummer POP-240 (78-plate). Den andre siden siden på samtlige utgivelser var «Glendora». Sangen ble også utgitt på EP-platen With a Song In My Heart.En innspilling av sangen ble også gjort i Storbritannia av Jimmy Young. Den ble utgitt av britiske Decca Records med katalognummer F 10774.


== Norsk versjon ==
Arne Bendiksen har skrevet en norsk tekst. På norsk bærer den tittelen «Mer enn du drømmer om».


=== Innspilling ===
Jens Book-Jenssen med Egil Monn-Iversens orkester. Utgitt på 78-platen RCA NA 1005 i 1957.


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==
Cort Piilsmuget 1

Cort Piilsmuget 1 er en enebolig i gaten Cort Piilsmauet i Bergen sentrum, nær Klosteret. Den er kjent som et kunstnerhjem ettersom forfatteren Amalie Skram, født Alver, (1846–1905) vokste opp her i årene 1846–1864.

Huset ble antagelig bygget i 1835. Familien  Alver bodde i Apotekersmuget 2 da Amalie ble født og senere en kort tid i Strandgaten 45 før de bosatte seg i øverste etasje i Cort Piilsmuget 1. Faren Mons Monsen Alver var kjøpmann, og arbeidet seg opp fra å være «kjellermann», det vil si ha forretning i en kjelleretasje, til å ha en ordinær forretning på gateplan i området ved Muren. Hjemmet var, ifølge de fleste biografier, velstelt og preget av foreldrenes sosiale ambisjoner. Faren gikk imidlertid konkurs da Amalie var 17, og reiste til Amerika. Amalie forlovet seg kort tid etter med skipperen Bernt Ulrik August Müller. 
Huset er ikke spesifikt nevnt i Skrams få selvbiografiske tekster, men Diesen peker på at flere av hennes romaner henter personer og miljø fra Bergen i Skrams barndom og oppvekst. Hennes barndomsvenn, og ungdoms avstandsforelskelse, Herman Johan Foss Reimers (1843-1928), skrev ned sine minner fra sin oppvekst i Cort Piilsmauet i boken Barndomserindringer fra Bergen. 
Huset er i dag i privat eie, og det er ingen bevarte minner eller kulturell tilrettelegging av boligen.


== Litteratur ==
Hilde Diesen. Dikterhus. Tell forlag, 1994 (bokhylla.no – fulltekst)
Elisabeth Aasen «'Kjellermannens' datter. Amalie Skrams klassebakgrunn som smertefull drivkraft» I: Amalie, 'silkestrilen sin datter'. Pax, 1996 ISBN 82-530-1830-4
Liv Køltzow. Den unge Amalie Skram. Gyldendal, 1992. ISBN 82-05-20255-9
Herman Johan Foss Reimers. Barndomserindringer fra Bergen. Eget Forlag, Bergen 2006. ISBN 82-92729-05-4
Cort Piilsmauet i Bergen byleksikon
Sandflukt i Danmark

Sandflukt i Danmark har eksistert i mange år og finnes stadig. De mange kyststrekninger har, sammen med de geologiske forholdene bidratt til at det mange steder finnes store mengder sand, som under de rette omstendigheter kan flyttes av vinden som flyvesand. 
Sandflukt volder i dag få problemer, da klitlandskapene har blitt plantet til, men den påfører dog stadig skader som spiringsproblemer på visse nysådde landbruksarealer. Tidligere i Danmarks historie resulterte sandflukten i regulære naturkatastrofer. Den mest omfattende perioden med sandflukt var fra midten av 1500-tallet frem til begynnelsen av 1800-tallet. 
Ødeleggelsen i de berørte lokalsamfunn var til tider total, noe blant annet Råbjerg Mile er et vitnesbyrd om. Allerede fra 1539 kom det lover mot ødeleggelse av vegetasjon, hensikten var å begrense sandflukten. Sandflukten ble stoppet ved planmessig planting av skog, dette arbeidet begynte mot slutten av 1700-tallet og bidro til å binde sanden og i stor grad stoppe problemet sandflukt.


== Eksterne lenker ==
Brian J. R. Blench: "Strandmarken and Dueodde A study of the dune regions of South Bornholm" (Geografisk Tidsskrift, Bind 64; 1965)
Anthon Fuglsang: "Bidrag til Sandflugtens Historie" (Historie/Jyske Samlinger, Bind 5. række, 9; 1947)
Viggo Hansen: "Sandflugten i Thy og dens indflydelse på kulturlandskabet" (Geografisk Tidsskrift, Bind 56; 1957)
Hans Kuhlman: "Sandflugt og klitdannelse" (Geografisk Tidsskrift, Bind 56; 1957)
Hans Kuhlman: "Kornstørrelser i klit- og strandsand" (Geografisk Tidsskrift, Bind 56; 1957)
Virtuell privat server

Virtuell privat server (VPS) er en tjeneste som selges over Internett som tilbyr kunden leie av egne virtuelle datamaskiner. Kunden logger på med administratorrettigheter og kan installere og kjøre hva de vil på innenfor leverandørens rammer.
Typiske oppgaver kan være drift av webtjenester/websider med høy oppetid eller bruk-og-kast-servere for testing og utprøving av ny programvare.
Det vil i mange tilfeller være billigere å leie en eller flere VPSer i perioder enn å kjøpe og drifte egne servere hjemme/i bedriften. F.eks. når behov for økt datakapasitet er kortvarig. Variabler som påvirker leieprisen kan være:

Tid, pr time, dag eller måned
Minnestørrelse
Diskplass
Antall CPU-kjerner
Operativsystem, Windows-servere koster typisk mer enn Linux
Annen forhåndsinstallert ikke-gratis programvare
Tillatt mengde opp- og nedlasting i en periode
Sikkerhetslagring (backup)
Tilbakestillingsfunksjoner (snapshots)
Type disk, rask SSD eller tradisjonell harddisk
Geografisk plassering i verden, noen leverandører tilbyr servere i flere land og kontinenter
Forskjellige oppetidsgarantiordningerBestilling, installasjon og til slutt destruering av VPSer kan hos mange leverandører automatiseres og fjernstyres med kommandoer i scripts slik at antall innleide VPSer kan justeres mer eller mindre automatisk etter behovet for datakraft.

VPS viser til en virtuell datamaskin som benyttes av en enkeltstående bruker av en datatjeneste. Begrepet benyttes for å framheve at den virtuelle maskinen, som kjører i programvare på den samme fysiske datamaskinen som andre virtuelle maskiner, har som funksjonalitet som en adskilt fysisk datamaskin, men dedikert til den enkelte brukerens behov. Hensikten er at det er billigere å ha en fysisk maskin som opptrer som om den var et antall maskiner, hvilket gjør at den har programvare som får den fysiske maskinen til opptre som om det var, virtuelt, var flere maskiner. Begrepet «virtuell dedikert server» (VDS) er noenlunde det samme konseptet.
En virtuell privat server kan brukes til mange forskjellige ting. Som for eksempel å holde siden din i gang hele døgnet om du hoster noe som trenger at hosten må være på hele døgnet. Du kan kjøpe nettbaserte servere ved å søke Virtuell privat server ellers så går det an å kjøpe sin egen virtuelle server som du kan ha hjemme. Virtuell privat server koster cirka 40-300 kroner i måneden, hos noen spesielle hoster kan få med egne domenenavn. Hver virtuell tjener eller server kjører på sitt eget operativsystem som kan rebootet individuelt.


== Se også ==
Virtuell maskin
Emulator
Nipponopsalididae

Nipponopsalididae er en gruppe av edderkoppdyr som tilhører ordenen vevkjerringer (Opiliones). Gruppen omfatter bare tre arter fra Japan og Korea. 


== Utseende ==
Ganske små (kroppslengde 2-4 mm) vevkjerringer med temmelig store øyne. Chelicerene er forlengede, lengre enn kroppen, også pedipalpene og beina er lange.


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Familien er bare kjent fra Japan og Korea.


== Systematisk inndeling ==

Edderkoppdyr (Arachnida)
Vevkjerringer (Opiliones)
underorden Dyspnoi Hansen & Sørensen, 1904
overfamilie Troguloidea Sundevall, 1833
familie Nipponopsalididae Martens, 1976
slekten Nipponopsalis Martens & Suzuki, 1966
Nipponopsalis abei (Sato & Suzuki, 1939) – Japan, inkludert Ryukyu-øyene
Nipponopsalis coreana (Korea)
Nipponopsalis yezoensis (Suzuki, 1958) (Hokkaidō, Kurilene)


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nipponopsalididae i Encyclopedia of Life 
(en) Nipponopsalididae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Nipponopsalididae hos ITIS 
(en) Nipponopsalididae hos NCBI 
(en) Kategori:Nipponopsalididae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Slaget ved Køge

Slaget ved Køge var et slag mellom danske militssoldater og britiske hærstyrker som beleiret København og fant sted 29. august 1807 ved Køge, slaget endte med en overlegen britisk seier.
Danmark-Norge forsøkte å holde seg nøytralt under Napoleonskrigene, men Storbritannia fryktet at den store dansk-norske flåten skulle komme under fransk kontroll og fremsatte derfor et ultimatum overfor den dansk-norske regjering, enten måtte orlogsflåten utleveres som pant til Storbritannia eller så ville britene angripe og ta flåten med makt. Da kravet ble avvist gikk britiske tropper iland ved Vedbæk den 16. august 1807 og innledet beleiringen av København.
Generalløytnant Castenschiold ble beordret til å opprette et «frikorps» og unnsette hovedstaden. Castenschiolds styrker ble konsentrert omkring Roskilde  og Lejre, mens general Oxholm ble sendt sydpå for å aktivere det Søndre Sjællandske Landeværnsregiment. Castenschiold forflyttet seg til Køge  den 26. august, og den 28. august ankom Oxholm med sine styrker. I alt rådet Castenschiold over rundt 7 000 militssoldater, 600 ryttere og 13 kanoner.
Det britiske hovedkvarteret ved København kjente til landværnets mobilisering og beordret den 27. august general Arthur Wellesley (den senere hertug av Wellington) å finne og nedkjempe det danske landværnet. De britiske soldatene var overlegent trent og nedkjempet og jaget de danske styrkene på flukt. Slaget ved Køge blir ellers ofte kalt «treskoslaget» da de dårlig trente og slett utrustede danske bøndene kastet treskoene under flukten fra de disiplinerte og vel utrustede britiske soldatene.


== Eksterne lenker ==
200 års dagen for treskoslaget – 29. august 2007
Scene 3

Scene 3 er et skandinavisk underholdningsprogram som gikk ukentlig på TV3 i 1988. Programmet var en av de første egenproduksjonen som gikk på kanalen og ble vekselvis ledet av Rolv Wesenlund, Rita Westvik, Lars Amble og Ole Ernst. Dette var den første egenproduksjonen som gikk på TV3.Programmet fortsatte i en viss forstand, også etter 1988, men besto da kun av sammenklipte utdrag av de musikalske innslagene i talkshowet. Senere ble det også sendt innkjøpte show fra USA under samme programtittel.
Programmene ble sendt fra København.


== Referanser ==
Wencke Slomann

Wencke Anna Thora Slomann (født 7. desember 1918, død 23. mars 1990) var en norsk arkeolog. 
Slomann var født i København, men hadde det meste av sin oppvekst i Oslo, med faste sommerbesøk hos familie i Tønsberg. Som student måtte hun flykte til Sverige under krigen, og skrev sin magistergradsavhandling om svensk materiale; avhandlingen heter Medelpad og Jämtland i eldre jernalder. Magistergraden tok hun ved Universitetet i Oslo i 1945. 
I 1946 fikk hun stilling som konservator ved Bergen Museum der hun ble fram til 1951. Da fikk hun ansettelse som konservator og senere førstekonservator ved Universitetets Oldsaksamling i Oslo. Her ble hun fram til pensjonsalder i 1986. Slomann var den første kvinnelige arkeologen som ble ansatt i en fast konservatorstilling. 
Slomann arbeidet som distriktsansvarlig for Oppland fylke, og som ansvarlig for samlingene av eldre jernalders oldsaker ved museet. Hennes vitenskapelige produksjon bærer preg av at hun behandler det norske materialet mot en europeisk bakgrunn, og hun var på mange måter en pioner i å fronte en slik vinkling.
Slomann var en aktiv feltarkeolog, med stor reisevirksomhet både på Vestlandet og i Oldsaksamlingens distrikt. På Oldsaksamlingen hadde hun ansvaret for museets eldre jernalderavdeling og i tillegg for biblioteket, frem til det ble tilsatt egen bibliotekar. I sitt forskningsarbeid hadde hun hovedinteressen i eldre jernalder. Hun har levert viktige bidrag til kunnskapen om perioden, både som tidsskriftartikler og monografier. Artikkelen Folkevandringstiden i Norge fra 1956 er en generell oversikt, mens boken om Sætrangfunnet fra Buskerud og artikler om funnene fra Avaldsnes på Karmøy og Åker ved Hamar, tar for seg sentrale enkeltfunn fra eldre jernalder/merovingertid. Hun arbeidet også mye med Einang- eller Gardbergfeltet i Vestre Slidre. Hun gjennomførte også viktige kronologiske arbeider med utgangspunkt i materiale fra eldre jernalder. Også utenfor Norge arbeidet hun med dette tidsrommet. Et lengre opphold i Italia resulterte i et større arbeid om Langobardene. Det er aldri blitt publisert.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Wencke Wencke Slomanns verk i Bibsys
Onsø herred

Onsø herred (svensk: Onsjö) var et herred beliggende i  Skåne, i tidligere Østdanmark, etter 1658 i Sverige. 
I det opprinnelige herredet lå blant annet slottene Eriksholm hvor Sophie Brahe residerte, Ellinge slott og Knudstrup hvor den senere berømte astronomen Tyge Brahe ble født.
Kongens Nytorv metrostasjon

Kongens Nytorv er en underjordisk metrostasjon i København, under plassen med samme navn. Stasjonen blir betjent av M1, M2, M3 og M4 i Københavns metrosystem. Det finnes vekslemuligheter til diverse busslinjer.
Stasjonen ble innviet 19. oktober 2002 til den nybygde strekningen Vestamager–Nørreport. I 2019 ble linjen M3 fullført under navnet Cityringen. In 2020 ble linjen M4 åpnet som passerer Kongens Nytorv i de samme spor som M3. Disse danner en direkte forbindelse til København H.


== Utforming ==
Kongens Nytorv er bygget og utformet etter samme stil som de fleste andre underjordiske metrostasjoner i Køpenhavns metronettverk. Det er to hovednivåer under bakkenivå; den første er en bare en kort trapp ned fra gateplanet. På dette nivået kan passasjerer ta en heis ned til en mellometasje med utgang i motsatt retning, slik at de så kan ta en annen heis for å nå togplattformene. Det er også en heis som frakter reisende direkte til plattformen.
Det finnes to innganger til stasjonen: Én ved det sydvestlige hjørnet av krysset mellom Kongens Nytorv, Lille Kongensgade, Holmens Kanal og Store Kongensgate, og en annen på innsiden av kjøpesenteret Magasin de Nord.


== Linjer ==
I dag betjener begge alle metrolinjer Kongens Nytorv. M1 og M2 går til Vanløse vestover og respektivt til Vestamager og Lufthavnen østover. M3 og M4 går i Cityringen och Kongens Nytorv fungerer som en forbindelse mellom de gamle M1 og M2, og de nye M3 og M4. Det er den eneste stasjonen med alle fire linjer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kongens Nytorv Station – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 

Kongens Nytorv metrostasjon på m.dk (da)
Baoji–Chengdu-jernbanen

Baoji-Chengdu-jernbanen (kinesisk: 宝成铁路, pinyin: Bao-Cheng Tielu) er en jernbanestrekning i Folkerepublikken Kina; den fører fra Baoji i provinsen Shaanxi til Chengdu i Sichuan. Den er 669 kilometer lang, og ble åpnet i 1961. Dette var den første elektrifiserte jernbanestrekningen i Kina. Den løper langs den nordvestlige rand av Sichuanbekkenet. 
Hovedstasjonene er Chengdu, Deyang, Mianyang, Jiangyou, Guangyuan, Yangpingguan 阳平关, Lüeyang, Fengzhou 凤州, Qinling 秦岭 og Baoji. 


== Eksterne lenker ==
Most railways affected by quake "open for disaster relief"
Frédéric de Coninck

Frederic de Coninck (født 5. desember 1740, død 4. september 1811) var en nederlandsk handelsmann virksom i Danmark.
Frédéric de Coninck var født i Haag og kom i 1763 til København, hvor han startet rederi- og handelsvirksomhet med oversjøiske produkter. 
De Coninck, som til det ytterste forsto å utnytte de fordelene tidens mange kriger skapte for det nøytrale Danmarks handel, ble en av landets største redere med en flåte på 64 skip. 
Under og etter Englandskrigene (1807–1814) kom firmaet de Coninck i vanskeligheter, og i 1822 måtte firmaet de Coninck lukke.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Frédéric de Coninck og Dronninggaard : en mosaik av tekster og bilder, utgitt av Jens B. Friis-Hansen og Finn Slente. 1987. ISBN 87-87113-74-0
Joan Harders:« Frederic de Coninck : en omstridt forretningsmand fra den florissante handelstid». Erhvervshistorisk årbog. Bind 38 (1988). Side 106-141.
Helge Krausing: «De sigtede bag tiltalen ved Højesteret for landsforrædderi under englændernes belejring af København i 1807» Krigshistorisk tidsskrift. Årgang 35, nr. 2 (1999). Side 28-31.
Eva Cater: «Mageløs oplevelse. Intervju med Tom Sjørup» Berlingske tidende. 2001-01-24.
Torsten Søgaard: «Marie de Conincks dagbøger 1793-1815» Søllerødbogen. 2007. Side 7-53.
Peter Henningsen: «Patrioterne i Lyngby : en liden fortælling om handlinger så ædle og uegennyttige, at det turde være løgn. Nordsjælland 1807» Fortid og nutid. 2007, hæfte 4. Side 243-262.


== Eksterne lenker ==
Om Frédéric de Coninck, fra Dansk biografisk Lexikon
William Petty (britisk merkantilist)

William Petty (født 26. mai 1623 i Romsey i grevskapet Hampshire, død 16. desember 1687 i London) var en økonom, vitenskapsmann og filosof. Karl Marx regnet ham for å være stamfaren til den engelske nasjonaløkonomien.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Allerede i en alder av 15 år drog Petty  i handels- og studieøyemed til Normandie, og studerte senere på hollandske og franske skoler. 


=== Karriere ===
Han ble i 1648 professor i anatomi ved Universitetet i Oxford og deretter embedslege i Irland (generalkirurg for hæren), hvor det ble ham pålagt å sørge for en oppmåling og fordeling av konfiskerte irske landegods. Han hadde flere andre kontorer, især i Irland, sluttet seg til restaurering i 1660, og ble slått til ridder av kong Charles II av England.
I økonomi var Petty en forløper for den induktive statistiske metode. Han må avgjort betegnes som merkantilist, selv om han til tider avvek fra de merkantilistiske synspunkter, for eksempel fra den mer primitive merkantile opposisjon mot eksport av edelmetaller. I estimeringen av arbeidskraft foregrep han Adam Smith i meget, således verditeorien, hvor han mente at et objekts verdi helt er avhengig av den mengde arbeide som dens fremstilling krevde, og i husleie, hvor han så en overskuddsinnkomst, men ikke synes å ha hatt noen tanke om den fallende jordens produktivitet. Samtidig som at han var en glødende tilhenger av full religionsfrihet hadde han formentlig under innflytelse av Thomas Hobbes ervervet uttalte sympatier for et sterkt sentralistisk statssystem.Hans Treatise on Taxes and Contributions (1662) gir et verdifullt bidrag til beskatningslærens historie. En rekke Essays in Political Arithmetic, utgitt mellom 1671 og 1687, har betydning som rikholdige kilder for sosiologiske kjensgjerninger vedrørende befolkningsforholdene i samtiden, og Political Survey or Anatomy of Ireland (1672) er ved sin merkelig inngående statistiske redegjørelse for landets eiendomsforhold et historisk dokument av rang.William Petty utgav en forbedret redaksjon av sin venn John Graunts grunnleggende skrift Natural and Political Observations upon the Bills of Mortality (1662, femte utgave 1676), hvis forfatterskap av den grunn til tider er tilskrevet Petty selv. Hans ideal var å gjøre den politiske aritmetikk til en eksakt vitenskap, hans metode var den direkte iakttagelse og den nøyaktige oppsummering av ordnede fakta.Petty interesserte seg først og fremst for å finne befolkningens fordoblingsperiode, som han etter heller fantastiske beregninger anslo til 40 år. Petty prøvde også på forskjellige måter å beregne Londons folkemengde, som han 1686 anslo til 650 à 700 000 innbyggere.


== Referanser ==