jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Revisortilsynet

Revisortilsynet er en dansk tilsynsvirksomhet etablert i 2003 i henhold til kapittel 9 i Lov nr. 302 af 30. april 2003 om statsautoriserede og registrerede revisorer.
Det er Revisortilsynets oppgave å foreta kvalitetskontroll av statsautoriserte og registrerte revisorer og revisjonsvirksomheter, samt å utarbeide retningslinjer for gjennomførelse av denne kvalitetskontroll og dertil knyttet innrapportering.
Revisionstilsynet ble etablert i forbindelse med den generelle internasjonale skjerpelse av tilsynskravene til revisjonsvirksomheter i kjølvannet av den amerikanske Enron-skandalen, hvor energigiganten Enron Corporations revisorer viste seg å ha medvirket til systematisk regnskapsmessig svindel.
Revisortilsynet består av ni medlemmer som utpekes av Erhvervsstyrelsen. Erhvervsstyrelsens administrasjon fungerer som sekretariat og administrasjon for Revisortilsynet.
Revisortilsynet utarbeider en årlig redegjørelse over den utførte kvalitetskontroll, og det utsteder likeledes retningslinjer til gjennomførelse av kvalitetskontrollen.
Revisortilsynet er utelukkende en tilsynsvirksomhet og kvalitetskontroll, hvorimot klager over revisorer og deres arbeide skal innberettes til Revisornævnet.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Forsyningstilsynet

Forsyningstilsynet, tidligere Energitilsynet, er en uavhengig tilsynsmyndighet som fungerer som konkurransetilsyn for den danske energisektoren. Energitilsynet hører under Klima- og Energiministeriet.
Det er Energitilsynets mål at energimarkedet skal være så effektivt og gjennomsiktig som mulig. Konkret regulererer tilsynet monopolselskapenes priser og leveringsbetingelser, herunder betingelsene for å få adgang til transmisjons- og distribusjonsnettet. Energitilsynet ble dannet i 2000 og erstattet Elprisudvalget og Gas- & Varmeprisudvalget.
Medlemmene av tilsynet utpekes av ministeren for en periode på fire år.


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted
Det Centrale DNA-profilregister

Det Centrale DNA-profilregister er et dansk register over DNA-profiler innsamlet av politiet.
Registeret ble opprettet 1. juli 2000 og styres av Rigspolitiets DNA-seksjon i København. Registeret brukes til å identifisere personer i straffesaker eller ved ulykker.
En lovendring i 2005 sidestilte DNA med fingeravtrykk når det gjelder innsamling og registrering. Det vil si at politiet i dag registrerer profiler fra personer som er eller har vært siktet for en forbrytelse som kan gi fengsel i mere enn ett år og seks måneder, eller i visse tilfelle i saker om barnepornografi.
Registeret består av en persondel som inneholder personidentifiserede DNA-profiler og en spordel som inneholder ikke-personidentifiserede DNA-profiler. Persondelen har over 65 000 DNA-profiler og spordelen 37 000 DNA-profiler (pr. 1. oktober 2010). Med tiden vil antallet i DNA-profilregisteret høyst sannsynlig svare til Fingeraftryksregisteret, hvor ca. 250 000 er oppført.


== Eksterne lenker ==
Retsinformation – Lov om oprettelse af et centralt dna-profilregister
Politiet – DNA – Sådan bruger politiet DNA
Etisk råd – Et DNA-profil-register, som omfatter alle borgere i Danmark? Etiske overvejelser
Fengselsstraff

Fengselsstraff er en type straff som innebærer frihetsberøvelse i et fengsel. Fengselsstraff har historisk vært knyttet til blant annet religiøs moral, samfunnets behov for beskyttelse fra lovbrytere og voldsutøvere, og forsøk på å hindre lovbrudd gjennom avskrekking.Ved betinget fengselsstraff blir fullbyrdelsen av fengselsstraffen helt eller delvis utsatt med en prøvetid, mens ubetinget fengselsstraff innebærer at straffen skal sones.
Historisk innebar livsvarig fengselsstraff at en ble fengslet på livstid, selv om det var mulig å benådes. I moderne tid har mange land innført begrensninger på hvor lenge en kan sone, eller løslater fanger etter utløpet av en minstetid.


== Se også ==
Varetektsfengsling
Vaktarrest


== Referanser ==
§ 77-eftersyn

§ 77-eftersyn er i Danmark et kontrollettersyn av kjøretøyer utført av politiet uten en konkret mistanke om et straffbart forhold. Politiet kan undersøke kjøretøyet for feil og mangler samt kontrollere at føreren er i besittelse av et førerkort og for øvrig oppfyller betingelsene for lovlig å føre kjøretøyet. Vurderes kjøretøyet å være til fare for trafikksikkerheten, kan dets kjennemerkene inndras.
Ettersynet foretas med hjemmel i færdselsloven § 77. Ettersynet kan såvel skje av enkelte kjøretøy som i form av en razzia hvor en hel rekke trafikanter på en bestemt strekning kontrolleres.
I henhold til færdselsloven § 55 kan politiet uten konkret mistanke om et straffbart forhold kreve at en trafikant avgir en utåndings-, spytt- eller svetteprøve. Ved konkret mistanke om overtredelse av lovens regler om kjøring i påvirket tilstand kan politiet dessuten forlange en blod- eller urinprøve.


== Se også ==
Visitationszone
Visitationszone

Visitationszone (eventuelt besigtigelses- og visitationszone) er i Danmark et avgrenset område hvor politiet uten en konkret mistanke om at et straffbart forhold er begått av den pågjeldende, kan visitere borgere og undersøke tøy og tasker. Formålet er å kontrollere om de forbipasserende bærer ulovlige kniver eller våpen på seg. Politiet kan også gjennomsøke biler og andre kjøretøyer i sonen.
Visitationszoner etableres med hjemmel i politiloven § 6, som blant annet fastslår at politidirektøren skal gi en skriftlig begrunnelse for etableringen av sonen, dens utstrekning og det tidspunkt beslutningen gjelder for.


== Eksterne lenker ==
Oversikt over nåværende og tidligere visitationszoner
Manistee (Michigan)

Manistee er en by og administrasjonssentrum i fylket Manistee County, Michigan, USA, vest på den sørlige halvøya ved Michigansjøen. Byen har navn etter elven Manistee. Navnet har ojibwe-indiansk opprinnelse, men betydningen er usikker. Misjonæren John Stronach og 16 andre menn grunnla 16. april 1841 den første permanente, hvite bosetting ved munningen av elven – i første omgang for å reise et sagbruk. Natt til 9. oktober 1871 ble praktisk talt hele byen ødelagt av en voldsom skogbrann – på få timer nær samtidig med Peshtigo-brannen og utbruddet av Chicagos store bybrann, og katastrofale branner ved bl.a. Port Huron. Ved folketellingen i 2010 hadde byen 6226 innbyggere.


== Kjente personer fra Manistree ==
Olaf Swenson - født i Manistree
Robert Wadlow - døde i Manistree


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Manistee, Michigan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Innbyggertall 2010 - 2019 – United States Census Bureau
Politiforbundet

Politiforbundet er en dansk fagforening som organiserer ansatte i politiet. Foreningen hadde i januar 2012 11 777 medlemmer.
Politiforbundet har sin historie tilbake til 1902 og regner seg som verdens eldste politifaglige organisasjon. I sin nåværende form ble Politiforbundet dannet i 1998/1999 gjennom en sammenslåing av Dansk Politiforbund (stiftet 1902), Dansk Kriminalpolitiforening (stiftet 1920) og Politiets og Domstolenes Tjenestemandsforening.
Foreningen har til formål å ivareta medlemmenes faglige, sosiale og økonomiske interesser. Den er medlem av Centralorganisationen af 2010.
Medlemsbladet Dansk Politi utkommer 10 ganger årlig.
Formann er Peter Ibsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Politiskolen (Danmark)

Politiskolen er Danmarks politis sentrale utdannelsesinstitusjon, som dels forestår den ca. fire år lange utdannelse til politibetjent, og dels etter- og videreutdannelse av det eksisterende politipersonalet. Politiskolen er beliggende i Brøndbyøster.
Skolen, som ble etablert som Statens Politiskole i juli 1914, er organisert som en avdeling under Rigspolitiet og ledes av en politimester. Skolen har ca. 500 studenter og 130 ansatte.
Før skolens etablering krevde det ikke en bestemt formell utdannelse å bli ansatt i politiet, dog var Københavns Politiskole etablert i 1909. Først i 1944 fikk den statlige skolen permanente lokaler – dengang på Artillerivej på Islands Brygge. Siden 1996 har skolen holdt til i Brøndbyøster.
For å bli opptatt på skolen må man gjennomgå fire prøver, en helseundersøkelse hos egen lege og eventuelt en legefaglig vurdering hos Rigspolitiets bedriftslege. Man kan forberede seg til prøven på skolens nettsider, på samme måte som mange folkehøyskoler i Danmark tilbyr forberedelseskurs.


== Eksterne lenker ==
Om Politiskolen på Politi.dk
Uddannelsens hjememside
Politiskolen – historien om politiets vigtigste resurse
Københavns Politis Rytteriafdeling

Københavns Politis Rytteriafdeling var det ridende politiet i København.
Københavns Politi hadde igjennom tiden som andre steder hatt et ridende politikorps. Men i 1972 ble det ridende politi i København nedlagt, og den siste politirytter var Eigil på hesten Mona.
I 1990 ble det opprettet en forening av rideinteresserte politifolk, Politihestens Venner. Denne foreningen hadde blant annet som formål å få gjenopprettet en ridende avdeling under Danmarks politi.
I 1997 ble det av politidirektør Hanne Bech Hansen iverksatt et forsøk hvor man fra rytteriavdelingen i Malmö lånte to trente politihester. Heretter ble fire ridekyndige politifolk fra Politihestens Venner utstyrt med disse hestene, og det ble i sommerhalvåret gjennomført forsøk med ridende politi i København.
I juni 1998 ble det som oppfølgning på det vellykkede forsøket heretter besluttet å oppretteKøbenhavns Politis Rytteriafdeling. Avdelingen fikk som en start utlånt stall på Christiansborg Ridebane i forlengelse av De Kongelige Stalde. Sideløpende hermed iverksatte Københavns Politi en ombygning av den eksisterende politihundeavdelingen på Artillerivej, og utbygde denne med stallbygninger og fasiliteter til å huse rytteriavdelingen.
I november 1998 sto stallen klar på Artillerivej, og rytteriavdelingen flyttet til de nye fasilitetene.
Den 1. desember 2012 ble Københavns Politis Rytteriafdeling nedlagt i forbindelse med en spareplan.Avdelingen hadde fra sin opprettelse i 1998 og frem nedleggelsen hele tiden bestått av 8–10 medarbeidere og 10–12 hester.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Politihestens Venner
De Kongelige Stalde

De Kongelige Stalde er et omfattende stallanlegg som ligger i bygningene rundt om ridebanen ved Christiansborg slott på Slotsholmen i København.
Det har vært et betydelig hestehold på slottet og derfor også et betydelig stallanlegg. Hestehold er det stadig med et antall hester som benyttes av Kongehusets Stald-Etat. Andre deler er innrettet til vognmuseum med de gamle hestekjøretøyer. Endelig er noen deler omdannet til andre formål som kontorer og garasjer for kongehusets biler.


== Historie ==


=== De Kongelige Stalde ved Københavns slott ===
Allerede på 1500-tallet lå det bak Københavns slott et større sikksakk-formet stallanlegg, som rommet kongens hester og vognpark. I 1590 talte en utenlandsk reisende 52 hester i stallene.På den hesteinteresserte Christian Vs tid på slutten av 1600-tallet var det ca. 170 hester og 152 ansatte i den kongelige stall-etaten. Det var direkte adgang til stallene fra slottet via en løngang, og kongen kom her daglig.Frederik IV iverksatte derfor i årene etter sin tronbestigelse i 1699 en større ombygning av stallanlegget, som førte til en rektangulær ridebane omgitt av nye stallbygninger og vognremise.Foruten selve stallene ble det i 1703–05 oppført en prektig barokkbygning ut til Frederiksholms Kanal, som skulle fungere som bolig for stallmesteren og personalet ved de kongelige staller. Stallmestergården finnes stadig og rommer i dag Undervisningsministeriet og Kirkeministeriet.


=== De Kongelige Stalde ved Christiansborg slott ===

Kort etter sin tronbestigelse i 1730, tok Christian VI initiativ til å nedrive det umoderne Københavns slott for å gi plass til et nytt overdådig barokkslott, som kunne være en verdig ramme om eneveldets kongemakt: det første Christiansborg slott. I den forbindelse ble det gamle stallanlegget bak Københavns slott også revet ned for å gi plass til et nytt og større stallanlegg. Stall-etatens mange hester ble i mellomtiden oppstallet på Frederiksberg slott, Charlottenborg og Rosenborg slott.Det nye og stadig eksisterende stallanlegget ble oppført 1738–1745 av arkitektene Elias David Häusser og Nicolai Eigtved. Det omfattet en utendørs ridebane og et innendørs ridehus, mens det meste av stueetasjen i bygningene rundt om ridebanen ble innrettet som staller med plass til i alt 87 ridehester og 165 kjørehester. Deler av dette stallanlegget står fortsatt uforandret med sitt ekstravagante utstyr av marmorsøyler og marmorkrypper.
Antallet av hester kulminerte i 1789, da det var oppstallet 270 hester på Christiansborg. I løpet av 1900-tallet ble hestene langsomt fortrengt av biler, og i dag er knapt 20 hester oppstallet i De Kongelige Stalde.


== Referanser ==
Manistee

Manistee kan sikte til:

Byen Manistee i Michigan i USA,
Manistee County i Michigan.
La fille aux cheveux de lin

La fille aux cheveux de lin (Piken med linhåret) er en komposisjon av den franske komponisten Claude Debussy. Den er den åttende av komponistens Préludes, Book I (1909-1910). Stykket er 39 takter langt og varer omkring to og et halvt minutt. Det er et av Debussys mest innspilte stykker, både i sin originale versjon og i forskjellige arrangementer. Den er i tonearten Gess-dur.
Pianisten Walter Morse Rummel (1887-1953) urfremførte La Fille aux cheveux de lin 26. juli 1910 i Casino, Stockbridge, Massachusetts.Det finnes ett tidligere upublisert stykke, skrevet av Debussy ca. 1882, med samme tittel. Stykket er dedisert til (den rødbrun hårete) sangerinnen Marie Blanche Vasnier som den mye yngre Debussy ønsket å lage sanger for inspirert av hennes stemme. Teksten er fra diktet La fille aux cheveux de lin nr. 4 av Chansons écossaises (skotske sanger) fra Charles Leconte de Lisles Poemes antiques (antikke dikt), utgitt av Alphonse Lemerre i Paris, 1874. Charles-Marie-René Leconte de Lisle (1818-1894) ledet den parnassiske skolen av poeter.
I 2016 gjorde den kanadiske duoen The Bombadils sin egen versjon av komposisjonen.


== Referanser ==
Brouillards

Brouillards eller "Tåke" er det første preludium i Claude Debussys andre sett med preludier. Den kan betraktes som det mest harmonisk komplekse i hele serien av preludier, og tenderer mot polytonalitet.


== Referanser ==
Nulle Finsen

Olufa «Nulle» Finsen (født 8. desember 1869 i Reykjavík, død 4. august 1950) var en dansk forfatter.
Nulle Finsen var datter av stiftamtmann, senere innenriksminister Hilmar Finsen. Hun var lærer ved Slomanns skole 1891–1904. Hun skrev Fra Bjørnsons sidste Aar: Erindringer fra Aulestad og Paris (1913); Fra Bjørnsons Hjem (1917) samt en del artikler og kronikker i danske og utenlandske tidsskrifter.


== Kilder ==
Kraks Blå Bog 1949
Grand Prix de Denain

Grand Prix de Denain er et fransk éndagsritt i landeveissykling som går i Denain i Nord-Frankrike. Rittet ble første gang arrangert i 1954. Rittet er en del av UCI EuropeTour, der det er rangert med 1.1.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Grand Prix de Denain – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Politiklagemyndigheden

Den Uafhængige Politiklagemyndighed, i dagligtale Politiklagemyndigheden, er en dansk myndighet som har til oppgave å etterforske straffbare forhold begått av politipersonale i tjenesten samt saker om personer som er avgått ved døden eller er kommet alvorlig til skade som følge av politiets inngripen, eller mens den pågjeldende var i politiets varetekt. Videre har Politiklagemyndigheden til oppgave å behandle og treffe avgjørelse i saker hvor det er klaget over politipersonalets adferd.
Politiklagemyndigheden ble etablert som følge av en endring av retsplejeloven, som  trådte i kraft 1. januar 2012.
Myndigheten ledes av et råd og en direktør, og utøver sine funksjoner i full uavhengighet av både politiet og Anklagemyndigheden.
Sekretariatet er beliggende i Aarhus.
Politiklagemyndigheden har et nært samarbeid med den norske politiklagemyndigheten, Spesialenheten for politisaker, og har blant annet inngått avtale om mulighet for utveksling av myndighetenes etterforskere i utdannelsesøyemed. Det har også i 2013 og 2014 vært avholdt fellesseminarer for de to myndighetene henholdsvis i Bergen og i Aarhus. Ved det seneste møtet deltok likeledes en representant fra de relevante svenske myndigheter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Kommunistloven

Kommunistloven, formelt Lov om Forbud mod kommunistiske Foreninger og mod kommunistisk Virksomhed, var en dansk lov som ble vedtatt 22. august 1941 og som forbød kommunistiske partier og organisasjoner i Danmark, herunder først og fremst Danmarks Kommunistiske Parti.
Loven, som ble vedtatt av en enig Riksdag, trådte i kraft med tilbakevirkende kraft. Den var en legalisering av politiets arrestasjon av de vel 300 kommunistene som hadde vært tilbakeholdt siden 22. juni 1941 i Horserød og gjorde det også fremover mulig å internere og arrestere kommunister med henvisning til at de utgjorde en fare for statens sikkerhet. Tre riksdagsmedlemmer, herunder Villy Fuglsang, ble arrestert med hjemmel i kommunistloven. 150 av de danske kommunistene ble sendt til Stutthof konsentrasjonsleir i Polen, hvor 22 av dem døde.
Loven anses å være i strid med den grunnlovssikrede foreningsfriheten. Grunnlovstridigheten har dog vært omdebattert, idet det for lovens overensstemmelse med grunnloven har vært hevdet at det forelå en nødrettssituasjon. Ved vedtagelsen av kommunistloven ble de tre kommunistiske medlemmene av Riksdagen arrestert. Arrestasjonene ble ikke konkret godkjent av Riksdagen (som dog enstemmig hadde vedtatt loven), men ble alene godkjent av statsminister Thorvald Stauning, hvorfor det av lovens kritikere hevdes at også arrestasjonene var grunnlovsstridige.
Etter annen verdenskrig ble loven i Ugeskrift for Retsvæsen omtalt som «skjendig», og interneringen av de danske kommunistene regnes for å være et av de sorteste kapitler i samarbejdspolitikkens historie.


== Litteratur ==
De forvarede – politiske fanger 1941-45, af Leif Larsen, Gyldendal 2001


== Referanser ==
L’amore medico

L'amore medico (Elskeren som lege) er en opera i to akster av komponisten Ermanno Wolf-Ferrari. Den er basert på Molieres komedie L'Amour médecin, verket benytter en libretto på italiensk av Enrico Golisciani. Den hadde premiere 4. desember 1913 på Hoftheater i Dresden under tittelen Der Liebhaber als Arzt.
Operaens premiere i USA fant sted i 25. mars 1914 ved Metropolitan Opera i New York City.


== Roller ==


== Innspillinger ==
Det finnes ingen kommersielt tilgjengelige innspillinger av hele operaen, men overturen og intermessoet finnes begge i:
Wolf-Ferrari: Orchestral Works, BBC Philharmonic Orchestra

Dirigent: Gianandrea Noseda
Innspillingsdato: 2009
Plateselskap: Chandos, 10511 (CD)


== Referanser ==


== Kilder ==
Waterhouse, John C.G. (1992), 'Amore medico, L' in The New Grove Dictionary of Opera, ed. Stanley Sadie (London) ISBN 0-333-73432-7
Ugeskrift for Retsvæsen

Ugeskrift for Retsvæsen (i juridisk litteratur ofte forkortet UfR eller simpelthen U) er et dansk tidsskrift som utgis av forlaget Thomson. Tidsskriftet inneholder alle de vesentligste avgjørelsene fra Højesteret samt prinsipielle dommer og kjennelser fra Sø- og Handelsretten og landsrettene. Dommene gjengis som hovedregel i full tekst, men det tilføyes et resumé (også kalt domshoved). Andre dommer gjengis kun som resumé.
Tidsskriftet har også et litterært avsnitt som inneholder juridiske artikler, kommentarer til dommer og anmeldelser.
I tillegg til papirversjonen utkommer Ugeskriftet også tidsskriftet i en nettutgave med utvidede søke- og oppslagsmuligheter.
I juridisk litteratur henvises det ofte til dommer ved hjelp av henvisninger til Ugeskriftet. Det foregår oftest i formen U XXXX.YYY Z D/K. Her angir XXXX årgangen for Ugeskriftet, YYY angir sidetallet, Z angir instansen som har avsagt avgjørelsen og D/K angir om avgjørelsen er en dom eller en kjennelse. Sistnevnte opplysning angis dog ikke konsekvent. For eksempel henviser U 2005.3014 V til den kjennelse fra Vestre Landsret som er gjengitt i Ugeskriftet fra 2005, side 3014.
Andre nevneverdige danske doms- og avgjørelsessamlinger er for eksempel Tidsskrift for Familie- og Arveret (TFA), Tidsskrift for Kriminalret (TfK), Tidsskrift for Bygge- og Boligret (TBB), Kendelser om Fast Ejendom (KFE), Tidsskrift for Skatter og Afgifter (TFS), Forsikrings- og Erstatningsretlige Domme (FED) samt Miljøretlige Afgørelser og Domme (MAD). De utgis likeledes alle av forlaget Thomson.


== Historie ==
Ugeskrift for Retsvæsen utkom første gang i 1867 og avløste Tidsskrift for Retsvæsen. Det var de samme folkene som sto bak, og det første nummeret i 1867 ble redigert av overrettssakfører P. Casse og auditør J.H. Mundt.
Man forventet dengang at det ville komme en gang i uken, og at det ville bli til cirka 75 ark (1 200 sider) i året, hvilket har endret seg til i dag å være ca. 3 000 sider i året. Prisen var seks riksdaler årlig, men det var kun en bindingsperiode på tre måneder.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Gi en liten blomst

Gi en liten blomst er et musikkalbum med Cowboy-Laila, utgitt i 1980.


== Sporliste ==
«Gi en liten blomst»
«I hemmelighet»
«Boy»
«Sangen fra far»
«Naturen er mitt hjem»
«Den gamles drøm»
«Heia Løten»
«Cowboy-Laila»
«Rich and Poor»
«Taper på guds vei
«Bestemors grå hår»
«Brevet fra Canada»
«Bak en rute grå»
«Ditt liv»


== Eksterne lenker ==
(en) Gi en liten blomst på Discogs
Anne-Lise Marstein

Anne-Lise Marstein (født 23. august 1962) er en norsk lokalpolitiker for Arbeiderpartiet. Hun var partiets ordførerkandidat i Lom kommune ved valget i 2007 og i 2011. Etter 2011-valget inngikk Arbeiderpartiet og Senterpartiet i kommunen et samarbeid, som blant annet gav Marstein vervet som varaordfører. Samarbeidet fortsatte etter valget i 2015. Hun stilte ikke til valg i 2019.Fra 2005 arbeidet Marstein som arbeidsleder ved attføringsbedriften Giax. I mai 2011 blei hun sagt opp fra denne stillinga. Saken kom samme høst for retten, der Marstein fikk medhold i at oppsigelsen var usaklig.


== Referanser ==
How We Feel

How We Feel er et musikkalbum med So Much Hate, utgitt i 1987. Dette er punkernes debutalbum. Albumet er innspilt og mikset i Oslo våren/sommeren 1987.


== Sporliste ==
«Skyggesiden»
«Du aleine»
«Blinded»
«How We Feel»
«One Step Closer»
«How Could It Be Worse Before»
«Screams»
«We Can't Change the Past»
«Green Walls of Power»
«Double Standards»
«Apathy»
«Til lykke med dagen»
«Tanker fra et menneske»
«Do You Really Care»
«Tortur»
«Wake Up»


== Eksterne lenker ==
(en) How We Feel på Discogs
Guns and songs of the I.R.A. Vol. 1

Guns and songs of the I.R.A. Vol. 1 er et irsk musikkalbum med nasjonale sanger og låter kjent i IRA-kretser. Albumet ble laget i 1971, og artist på LP-plata er Brigid Corey.
Albumet ble produsert av Bill McBurney, og spilt inn i International Studio i Belfast i Nord-Irland. Den ble utgitt på Outlet recording Co Ltd.


== Sporliste ==


=== Side A ===
«Ireland Live On»
«Kelly  The Boy From Killane»
«Ireland Divided»
«Our Own Volunteers»
«Dying Soldier»
«Jackets Green»


=== Side B ===
«Sean South From Garryowen»
«Off To Dublin In The Green»
«Down By The Glenside»
«Lonely Woods Of Upton» 1:55
«Shall My Soul Pass Through Old Ireland»
«The Soldier's Song»


== Eksterne lenker ==
(en) Guns and songs of the I.R.A. Vol. 1 på Discogs
Blind Alley

Blind Alley er et musikkalbum med So Much Hate, utgitt i 1988. Albumet er innspilt i Koeienverhuurbedrijf i Amsterdam.


== Sporliste ==
«Intro»
«It's So Easy to Ruin It All»
«Poor Little Macho»
«Sometimes I Feel Like»
«Trapped»
«Perplexed»
«Sound From the Heart»
«You»
«In Silence»
«Think Before We Act»
«Doomsday Prophets»
«Reach Out Your Hands»
«Blind Alley»


== Eksterne lenker ==
(en) Blind Alley på Discogs
Anita Sletten Nuvstad

Anita Helen Sletten Nuvstad (født 30. juni 1967 i Kvam) er en norsk lokalpolitiker for Arbeiderpartiet. Hun var medlem av kommunestyret i Sel kommune fra 1999 og varaordfører fra 2007 til 2015.


== Referanser ==
Lisbeth A. Larsen

Lisbeth Amundstuen Larsen (født 9. februar 1956) er en norsk lokalpolitiker for Arbeiderpartiet. Hun satt i kommunestyret i Vestre Toten kommune i 20 år og var varaordfører fra 2003 til 2015.Hun var leder for  Arbeiderpartiet i kommunen i femten år.


== Referanser ==