Benny Bankboks-saken

Benny Bankboks-saken var en norsk kriminalsak der en ung vekter 12. mars 1978 stjal innholdet fra 143 bankbokser i en bank i Oslo som han skulle passe på. Tyven rømte utenlands, men ble pågrepet i Sveits et halvt år seinere.  I januar 1979 ble han dømt til ubetinget fengsel i tre og et halvt år. Han slapp ut i desember 1980.Tyverisaken fikk bred omtale i massemediene i 1978 og 1979. De private bankboksene kunne ha inneholdt svarte inntekter og verdier som ble holdt unna beskatning, og det var uklart hva tyven hadde fått med seg. Forbryteren ble dessuten observert i flere land, men kom seg unna norsk politi og Interpol i et halv år, og han sendte over en halv million kroner til venner i Norge.Kallenavnet «Benny Bankboks», eller «Bankboks-Benny», ble skapt av pressen da Politiet til å begynne med ikke ønsket å gå ut med den mistenktes navn. Den forsvunne vaktmannen ble imidlertid allerede dagen etter det spektakulære innbruddet identifisert som Jan Petter Askevold (født 1956). Han ble etterlyst med bilde neste dag.


== Bakgrunn og forløp ==
Jan Petter Askevold (født 1956) fra Majorstua i Oslo som da var sikkerhetsvakt i Securitas, kom på jobb i Kreditkassens filial i Pressens Hus i Rosenkrantz' gate klokka 10 søndag 12. mars 1978. Banken hadde på denne tiden døgnbevoktning fordi sikkerhetssystemene var midlertidig utkoblet under en periode med ombygging. Askevold var alene i lokalene, og innså at bankboksene i hvelvet lot seg å bryte opp med en saks. Klokka fire om morgenen ble det slått alarm da en oppdaget at 143 bankbokser var åpnet og papirer, penger og smykker lå strødd utover.Eierne av boksene hadde ikke noen plikt til å oppgi hva de hadde oppbevart der, og det ble spekulert i om verdiene av tyvegodset var betraktelig høyere, kanskje så mye som 30 millioner kroner. Bankboksranet underbygget forestillingen om at mye av innholdet i bankbokser er bevisst skjult fra offentligheten og ikke tåler dagens lys; boksene kan inneholde tyvegods, kontanter unndratt beskatning, bortgjemte gjenstander som uriktig er meldt stjålet og det er utbetalt forsikring for, og så videre. Påfallende mange av de fornærmede bankbokseierne oppga at lite eller ingenting av verdi ble stålet fra deres bokser og få erstatningskrav ble stilt i ettertid.I løpet av søndagen fikk «Benny» også lånt et pass, før han reiste til København med tog, meldte fra til vaktsentralen per telefon om at alt var i orden, og reiste videre til Sveits med fly. Der fikk han opprettet bankkonto og vekslet om penger ved å utgi seg for å være sønn av en fabrikkdirektør i Norge, og at han hadde fått med seg penger til studier og reise. Han dro videre til Brasil og forsøkte uten hell å investere pengene i ulike virksomheter.13. september 1979 ble Jan Petter Askevold arrestert i Sveits med falsk pass. Under rettssaken i Oslo byrett hadde han Olav Hestenes som forsvarsadvokat. 22. januar 1979 ble Askevold dømt for grovt tyveri av verdier for 1 250 000 kroner - et antageligvis forsiktig anslått beløp fra rettens side. Askevold sendte i alt 569 000 kroner hjem til venner i Norge, penger som kom til rette gjennom brevene. Byretten dømte Askevold i 1981 til å betale vel 700 000 kroner i erstatning til Vesta-Hygea for resten av det forsikringsselskapet hadde betalt ut for det som var stjålet.«Benny Bankboks» skulle gå igjen i norske medier med ujevne mellomrom i årene som fulgte. Etter sonet straff, livnærte Askevold seg fra 1981 som redaktør for kriminal- og pornoblader noen år. Han har flere ganger siden vært innblandet i andre straffbare forhold, blant annet narkotikaforbrytelser og butikktyverier i 2003, innbrudd og tyveri i 2009, og amfetaminbesittelse i 2017.


== Annet ==
Plateprodusenten Arve Sigvaldsen omtalte historien om «Benny» i Nattevakt i banken, en sangtekst han skrev til den amerikanske countrymelodien Streets of Laredo. Låten ble spilt inn av artisten Bjøro Håland i 1978.


== Referanser ==

Rt. 1979 s. 452