jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Høydalsmo Idrottslag

Høydalsmo Idrottslag (stiftet 31. desember 1921) er et idrettslag i Tokke kommune i Telemark. Klubben har aktiviteter innen fotball, orientering, skiidrett og egne trimgrupper, men er best kjent for sin historie fra langrenn.


== Historie ==
Historien begynner før klubben ble stiftet. I 1866 ble det arrangert et skirenn på Ofte i Høydalsmo, eller løypemøte som skirenn ble kalt da. Ordfører i den tidligere kommunen, Lårdal, Nils Lauritz Wiborg (1814–1872) var en av dommerne. Blant deltakerne var Sondre Norheim fra Morgedal og de lokale utøverne Halvor Torkjellson Ofte fra Høydalsmo og Ådne Guldkop fra Lårdal. 
Klubben ble stiftet ved årsskiftet 1921/1922. I 2002 var klubben arrangør for Norgesmesterskapet på ski. Året etter og i 2006 ble kombinert for lag arrangert av klubben.


== Kjente utøvere ==
Magnus Krog, kombinert


== Eksterne lenker ==
(nn) Offisielt nettsted
Code2000

Code2000 er en pan-Unicode fonti TrueType-format, som har som mål å inkludere så mange tegn (bokstaver, symboler, osv.) fra så mange skriftsystemer som mulig. Siden 1998 har fonten blitt utviklet av James Kass, og den nyeste versjonen 1.174 sluppet i 2021 skal støtte så mye som mulig av Unicode-standarden.
Code2000 inneholder over 60 000 tegn, og hevder å være en av de mest omfattende tilgjengelige fonter. Fontene Code2001, Code2002 og Code20X3 er også under utvikling. Frem til 2010 var fonten tilgjengelig som shareware for $5.


== Eksterne lenker ==
www.code2001.com (en)
Sikasso (region)

Sikasso er en region i Mali. Den ligger lengst sør i landet og grenser til regionene Ségou og Koulikoro. Den grenser også til landene Guinea i vest, Elfenbenskysten i sør og Burkina Faso i øst. 


== Administrativ inndeling ==
Sikasso er delt inn i sju kretser (Cercle).

Bougouni
Kolondiéba
Kadiolo
Koutiala
Sikasso
Yanfolila
Yorosso
Nils Lauritz Wiborg

Nils Lauritz Wiborg (født 22. oktober 1814 i Drammen, død 26. januar 1872 i Lårdal) var ordfører fra 1857 til 1866 i Lårdal i Telemark, som nå er en del av Tokke kommune.Wiborg giftet seg i 1847 med Henriette Dorothea Florentz, datter av fogd Marcus Henrik Florentz, stortingsrepresentant i 1814. Ekteparet fikk syv barn.Nils Lauritz Wiborg flyttet til Lårdal fra Drammen og åpnet landhandel der i 1845. I 1846 søkte han Lårdal herredsstyre om bevilling til å selge brennevin i sin landhandel, men søknaden ble avslått fordi han i 1845 hadde hatt bevilling for brennevinssalg og dette på en eller annen måte hadde falt uheldig ut. I herredsstyrets protokoll fra møtet 4. november 1846 står det: «Da erfaring for det skadelige i udsalg i stort og smått ligger forsamlingen saa nær efter det i forrige aar udsalg av brennevin fra dette sted, kan forsamlingen paa ingen maade tilraade denne handel for Wiborgs vedkommende.»Wiborg eide på et tidspunkt flere eiendommer i Lårdal, og var bosatt på eiendommen Trisæt. I Laurdal herredsstyres protokoller står det anført på datoen 18. januar 1854 at Nils Wiborg har opprettet sagbruk.  Som trelasthandler gjorde han blant annet to forretningsreiser til London. I forbindelse med at han planla å opprette en ny landhandel i nabokommunen Mo søkte han formannskapet i Lårdal om en attest. Formannskapet ga ham 23. februar 1857 følgende attest: "I den tid hr. Wiborg har været bosat og virket her i distriktet som landh. i omtrent 12 aar, har det vist seg at han er en særdeles dyktig og forstandig handelsmand orntenlig og paalitelig i alle maader, ligesom en human og retskaffen mand."I 1850 var han innvalgt som medlem av Laurdal herredsstyre. Den 16. november 1855 valgte herredsstyret ham til varaordfører. I 1857 ble han ordfører. Som ordfører behandlet han blant annet mange veisaker. Mens han satt som ordfører ble Øyfjell sogn overført til Rauland kommune ved kongelig resolusjon av 2. oktober 1859.Nils Wiborg var sammen med en sakfører Florentz, som trolig er hans svoger Mathias Andreas Florentz, dommer ved det første premieskirennet som ble arrangert i Norge. Det fant sted på Høydalsmo den 6. februar 1866, og den senere verdenskjente skipioneren Sondre Norheim skal ha kommet på 4.-plass i dette rennet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
genealogy – Sherri’s Family History
Mopti (region)

Mopti er en region i Mali. Den ligger midt i landet og grenser til regionene  Tombouctou i nord og Ségou i sør. Den grenser også til landet Burkina Faso i sørøst.
Byen Djenné og Bandiagaraklippen er oppført på UNESCOs verdensarvliste.


== Administrativ inndeling ==
Mopti er delt inn i åtte kretser (Cercle). Disse er det inn i ytterligere 108 kommuner.

Bandiagara
Bankass
Djenné
Douentza
Koro
Mopti
Tenenkou
Youwarou
Proton-protonkjeden

Proton-protonkjeden er en av flere fusjonsreaksjoner hvor stjerner omdanner hydrogen til helium, det fremste alternativet er CNO-syklusen. I stjerner som er like store som, eller mindre enn, solen er proton-protonkjeden den reaksjonen som omdanner mest hydrogen til helium.
For å overvinne den elektrostatiske frastøtingen mellom to hydrogenkjerner kreves en stor mengde energi, og denne reaksjonen tar i gjennomsnitt 109 år for at den skal sluttføres ved temperaturen i solens kjerne. På grunn av den trege reaksjonen skinner solen fremdeles; hadde det vært en rask reaksjon ville solen ha brukt opp hydrogenet for lenge siden.
Generelt sett kan proton-protonfusjon kun skje dersom temperaturen (den kinetiske energien) hos protonene er tilstrekkelig høy til å overvinne deres gjensidige krefter beskrevet av Coulombs lov. Teorien om at proton-protonreaksjoner var grunnprinsippet bak solens og andre stjerners forbrenning ble tatt frem av Arthur Stanley Eddington på 1920-tallet. På denne tiden ble imidlertid temperaturen på solen ansett å være for lav til å overvinne Coulomb-barrieren. Utviklingen av kvantemekanikken åpnet imidlertid snart for teorien da det ble oppdaget at kvantetunneleringer kunne tillate fusjoner ved lavere temperaturer enn hva som var forutsett i den klassiske fysikken.
Gammelnubisk

Gammelnmubisk er en eldre variant av nubisk, som synes å ha blitt skrevet fra 700-tallet og fram til ut på 1400-tallet. Den nyeste kjente tekst er fra 1485. Gammelnubisk er stammespråket til Nobiin og beslektet med andre nubiske språk som Dongolawi. Språket var utbredt blant annet i det kristne kongedømmet Makuria og Nobatia. Språket er bevart i minst hundre dokumentsider, hovedsakelig av religiøs natur, skrevet i en modifisert form av koptisk skrift; den mest kjente er Sankt Menas martyrdom.
CNO-syklusen

CNO-syklusen (fra engelsk carbon-nitrogen-oxygen cycle; karbon-nitrogen-oksygensyklusen), iblant også kalt Bethe-Weizsäckersyklusen, er en av to primære fusjonsreaksjoner hvor stjerner konverterer hydrogen til helium. Det fremste alternativet er proton-protonkjeden. Teoretiske modeller viser at CNO-syklusen er den dominerende kilden til energi i stjerner som er større enn solen og at proton-protonkjeden dominerer i stjerner på solens størrelse eller mindre. Forskjellen kommer fra hvordan de temperaturavhengige reaksjonene er: proton-protonkjedens reaksjoner skjer ved temperaturer rundt 4×106 K, som er den dominerende for mindre stjerner. CNO-kjeden begynner ved rundt 13×106 K, men dens effektivitet stiger mye raskere med økende temperaturer. Ved ~17×106 K begynner CNO-syklusen å bli den dominerende energikilden.
Solen har en temperatur på rundt 15,7×106 K og kun 1,7 % av 4He-kjernene som dannes i solen kommer fra CNO-syklusen. Prosessen ble foreslått av Carl von Weizsäcker og Hans Bethe uavhengig av hverandre i 1938 og 1939.
I CNO-syklusen bruker de fire protonene karbon-, nitrogen og oksygenisotoper som katalysatorer for å danne en alfapartikkel, to positroner og to nøytrinoer. Positronene vil nesten umiddelbart utslettes med elektroner, noe som frigjør energi i form av gammastråler. Nøytrinoene vekselvirker svært dårlig med materie og ferdes fritt ut av stjernen og fører ut en viss energi. Karbon- nitrogen- og oksygenisotopene er i hovedsak en og samme kjerne som gjennomgår en rekke transformasjoner i en stadig repeterende syklus.


== Referanser ==
Kidal (region)

Kidal er en av åtte regioner i Mali, og dekker et areal på 151 430 km². Den har beliggenhet i den nordlige delen av landet. Regionens hovedstad er Kidal.


== Geografi ==
Regionen grenser i vest mot regionen Timbuktu, i sør mot regionen Gao, mot Niger i øst og Algerie i nord.
Kidal har ørkenklima, med dagtemperaturer så høye som 45 °C.
I 2009 hadde regionen en befolkning på 67 638 innbyggere. Regionen er svært isolert og tynt befolket, med rundt 0.5 personer pr kvadratkilometer. Befolkningen består i stor grad av nomadiske tuareger.
Regionens største byer er Kidal, Tessalit og Aguelhok.


== Økonomi og infrastruktur ==
De viktigste næringene i regionen er husdyrhold, kunst og handel. Kommersielt jordbruk har blitt etablert enkelte steder i Kidal. Regionen er ekstremt isolert, uten asfalterte veier eller elver for transport.


== Historie ==
Regionen har vært gjennom flere opprør av tuaregene, blant disse i 1963-64 og 1990-91. Regionen Kidal ble dannet 8. august 1991.
Ved utgangen av 2011 var en annen gruppe av tuareger, Mouvement national pour la libération de l'Azawad (MNLA),  aktive i regionen. 6. april 2012  erklærte MNLA Azawad som uavhengig stat, en uavhengighet som ikke ble anerkjent av noe land eller internasjonal organisasjon. Regionen ble inntil 2013 kontrollert av ulike væpnede grupperinger som Ançar Dine og MNLA.


== Kultur ==
Regionen er befolket primært av tuareger, et nomadisk folkeslag av berbisk opprinnelse. Tuaregene bruker tifinagh-alfabetet.
Selv om den nomadiske livsstilen anses som den best tilpassede i forhold til de krevende klimatiske forholdene i regionen, har flere tettbebyggelser oppstått: Aguelhok, Tessalit og Tinzaouaten.


== Administrativ inndeling ==

Kidal er delt inn i fire kretser (Cercle), som til sammen består av elleve kommuner:


== Se også ==
Malis regioner
Malis kretser


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kidal Region – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Info om Kidal, (fransk)
 Synthèse des Communaux Sécurité Alimentaire de la Région de Kidal 2007-2011, Commissariat à la Sécurité Alimentaire, République du Mali, USAID-Mali, 2007, arkivert fra originalen on 2012-04-29, https://web.archive.org/web/20120429235900/http://www.csa-mali.org/plans/kidal/P_S_A_REGION.KIDAL.pdf  Arkivert 29. april 2012 hos Wayback Machine. (fransk)
Marcus Henrik Florentz

Marcus Henrik Florentz (født 11. mai 1775 på Risør, død 12. desember 1869 i Kviteseid) var en norsk fogd og stortingsrepresentant i 1814 til det første overordentlige Storting. Han representerte Bratsberg Amt.
Florentz tok juridisk embedseksamen i København i 1800. Han var først fogdbetjent, siden ansatt som kopist i rentekammeret og ble fogdfullmektig i 1807. Han var fogd i Øvre Telemark 1811–1836 og var da bosatt på Kviteseid. Han var medlem av øvre Telemarkens matrikulkommision i 1819 samt forlikskommisær.
Florentz var gift to ganger, første gang med Adelaide Kloumann, datter av sorenskriver og eidsvoldmann Peder Jørgen Cloumann. Han giftet seg andre gang i 1813 med Anna Dorothea Rye, datter av oberstløytnant Mathias Andreas Rye og søster til Johan Henrik Rye og den kjente offiseren Olaf Rye.


== Kilder ==
Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet, 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K digital utgave side 252
Biografisk informasjon om    Marcus Henrik Florentz   , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)
genealogy – Sherri’s Family History


== Eksterne lenker ==
(no) Marcus Henrik Florentz hos Norsk senter for forskningsdata
Koomeys lov

Koomeys lov er en «lov» om eksponentiell vekst for ytelse innen informasjonsteknologi, oppkalt etter Jonathan Koomey ved Stanford University. Den sier at energibehovet som kreves for en gitt mengde databehandling halveres hver 18. måned (eller 1,57 år for å være eksakt), og at denne forbedringen i ytelse har pågått siden 1940-tallet, hvorav trenden har vært helt stabil siden 1950-tallet (korrelasjonen viser R2 på over 98 % siden da). Loven er relativt ny - forskningen som nevner trenden ble publisert i mars 2010, en mye eldre "lov" som omhandler noe av det samme er Moores lov.
Langtidsimplikasjonene av loven er at batterimengden som trengs for å klare en viss datamengden vil falle med en faktor på 100 hvert tiår. Denne økte effektiviteten gir ressursbesparelser som har gjort avanserte mobile enheter (som smarttelefoner og nettbrett) teknisk mulig, da de ellers ville gått tom for batteri umiddelbart, samt raskere enheter med tilgang til strømnettet økonomisk mulig, siden strømmengden disse ville krevd ville ellers økt noe enormt i sammenheng med deres forbedrede tekniske egenskaper. Som Dagbladet påpekte i en artikkel i november 2011: I dag koster det like mye å gi strøm til 10.000 transistorer som det gjorde å gi strøm til én i 1971. Hadde dagens kraftige laptoper kostet like mye å drive nå som da, hadde vi snakket om årlige strømutgifter på nærmere 1,8 millioner kroner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Economist online – Computing power – A deeper law than Moore's? (10. oktober 2011)
Ølen Idrettslag

Ølen Idrettslag (stiftet 4. mai 1935) er et idrettslag fra Ølen i Vindafjord, som ligger i Nord-Rogaland.


== Fotball ==
Ølen rykket opp fra 5. divisjon, avdeling 3 i 2011 sammen med Falkeid Idrettslag.
Polski Związek Piłki Nożnej

Polski Związek Piłki Nożnej (PZPN) er særidrettsforbundet for fotball i Polen. PZPN er polsk fotballs øverste organ og er ansvarlig for å avholde nasjonale serie- og cupmesterskap samt landskamper for herrer og kvinner i Polen. Forbundet ble grunnlagt den 20. desember 1919 og ble medlem av FIFA i 1923 og UEFA i 1955.
PZPN arrangerer blant annet Ekstraklasa, Puchar Polski, Superpuchar Polski og tidligere Puchar Ekstraklasy.


== Se også ==
Polens herrelandslag i fotball
Polens kvinnelandslag i fotball


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Polish Football Association – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fargeindeks

Fargeindeks er innen astronomien et enkelt numerisk uttrykk som bestemmer fargen på et objekt, som i tilfellet for stjerner angir temperaturen. For å måle indeksen observeres størrelsesklassen hos et objekt med to ulike filtre, for eksempel U og B eller B og V, der U er følsomt for ultrafiolett lys, B er følsomt for blått lys og V er følsomt for synlig (grønn-gult) lys. Forskjellen i størrelsesklassen mellom disse kalles henholdsvis U-B- og B-V-fargeindeks. En liten verdi på fargeindeksen betyr at blått lys dominerer og at objekter derfor er svært varme. På samme måte betyr en høy fargeindeks at det dreier seg om et rødere og kjøligere objekt. Dette avhenger av den logaritmiske størrelsesklasseskalaen hvor lysere objekter har lavere (mer negativ) størrelsesklasse enn større objekter. For eksempel har den gulaktige solen en B-V-indeks på 0,656±0,005 mens den blåaktige Rigel har en B-V-indeks på -0,03 (B-størrelsesklassen er 0,09 og V-størrelsesklassen er 0,12, B-V=-0,03). Noen flere eksempler finnes i tabellen nedenfor.

Fargeindeksen fra avleggse objekter påvirkes ofte av ekstinksjon, noe som innebærer at de er rødere enn nærmere stjerner. Mengden av denne forandringen karakteriseres av «fargeoverfloden», definert som forskjellen mellom den observerte fargeindeksen og den normale fargeindeksen, den hypotetisk sanne fargeindeksen hos stjernen uten ekstinksjon.
For eksempel kan vi i det UBV-fotometriske systemet skrive ekstinksjonen som følger for B-V:

  
    
      
        
          E
          
            B
            −
            V
          
        
        =
        (
        B
        −
        V
        
          )
          
            Observert
          
        
        −
        (
        B
        −
        V
        
          )
          
            Virkelig
          
        
      
    
    {\displaystyle E_{B-V}=(B-V)_{\text{Observert}}-(B-V)_{\text{Virkelig}}}
  


== Litteratur ==
Johnson, H. L. & Morgan, W. W (1953). «Fundamental stellar photometry for standards of spectral type on the revised system of the Yerkes spectral atlas». Astrophys. J. 117 (3): 313-352. doi:10.1086/145697. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Cousins, A. W. J. (1974). «Revised zero points and UBV photometry of stars in the Harvard E and F regions». Monthly Notices of the Royal Astronomical Society. 166: 711. 
Cousins, A. W. J. (1974). «Standard Stars for VRI Photometry with S25 Response Photocathodes (Errata: 1974MNSSA..33....1C)». Monthly Notes of the Astron. Soc. Southern Africa. 33 (11 & 12): 149. 
Bessell, M. S. (1990). «UBVRI passbands». Astronomical Society of the Pacific. 102: 1181-1199. doi:10.1086/132749.
Lars Peder Nordbakken

Lars Peder Nordbakken (født 9. november 1957) er forfatter, politiker og strategirådgiver. Han er siviløkonom fra Norges Handelshøyskole og kommer fra Gjerdrum på Romerike. Han er sentralstyremedlem i Venstre.


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Lars Peder Nordbakken i BIBSYS
Lars Peder Nordbakken hos Akershus Venstre
John Liu

John Chun Liu (født 8. januar 1967 i Taiwan) er en amerikansk politiker i New York by, der han var valgt som byens controller fra 2009 til 2013. Fra 2002 til 2010 satt han i byrådet, hvor han representerte den nordøstlige delen av Queens. Ved å vinne controller-valget i 2009 ble han den første asiatisk-amerikaneren som vant et byvalg.
Han var regnet som en av favorittene til å bli New Yorks borgermester etter Michael Bloomberg. Forgjengeren i controller-stillingen, Bill Thompson, var Demokratenes kandidat under borgermestervalget i 2009. Liu fikk 6,84 prosent av stemmene i demokratenes primærvalg 10. september 2013, og kom på fjerdeplass.


== Personlig ==
Sammen med resten av familien flyttet Liu til USA fra Taiwan da han var fem år gammel. Faren ga han da navnet John, for å hedre John F. Kennedy. Lius brødre fikk navnene Robert og Edward, mens faren endret sitt eget navn til Joseph.


== Referanser ==
Trippel-alfaprosess

Trippel-alfaprosess er en kjernereaksjon der kjerner av helium (alfapartikler) fusjonerer til karbon og i massive stjerner til oksygen og neon. Kjernereaksjonen er dominerende i middels store stjerner som har passert hovedserien og kommet inn i kjempestjernefasen har økt størrelsen til røde kjemper.
Prosessen ble foreslått av astrofysikerne Fred Hoyle (1946), Edwin Salpeter (1951) og Ernst Öpik (1951). William A. Fowler og Subramanyan Chandrasekhar Nobelprisen i fysikk i 1983 for nukleosyntesen i stjerner. Trippel-alfaprosessen inngår i denne.


== Kjernereaksjoner i stjerner ==
I stjerner foregår produksjonen av varme ved at fire hydrogenatomer fusjonerer til et heliumatom i en proton-protonreaksjon. Heliumet som produseres synker mot stjernens sentrum og etter hvert som temperaturen øker vil CNO-syklusen dominere og heve temperaturen ytterligere. Når temperaturen i kjernen overstiger 100 000 000 K begynner stjernen å forbrenne helium i en trippel-alfaprosess ved at tre kjerner av helium slås sammen til en kjerne av karbon. Heliumforbrenningen øker stjernens energiutstråling og den blåser seg opp til en rød kjempe.


== Kjernereaksjon ==

4He + 4He + 92 keV → 8Be8Be + 4He → 12C + γ  + 7,367 MeV
Steg 1: To heliumkjerner slås sammen til beryllium. Beryllium-8 er ustabil og henfaller under normale forhold og avgir da 92 keV energi, men den høye temperaturen i en stjerne forhindrer henfallet.
Steg 2: Gjennom resonans slås beryllium-8 og en heliumkjerne sammen til karbon-12 umiddelbart etter steg 1, og en stor mengde energi frigis.I tunge stjerner kan prosessen fortsette og gir i slike tilfeller opphav til følgende alfaprosesser
12C + 4He → 16O + γ + 7,16 MeV16O + 4He → 20Ne + γ  + 4,73 MeV
Steg 3: En karbonkjerne slås sammen med en heliumkjerne og danner oksygen-16
Steg 4: En oksygenkjerne slås sammen med en heliumkjerne og danner neon-20
Steg 5: Alfaprosessen kan fortsette i tunge stjerner frem til jerntoppen nås. Det innebær at om en atomkjerne med fler enn 56 nukleoner dannes, så går det med mer energi ved fusjonen enn hva som frigjøres. Kjerneprosessen, som trenger trykk og varme, vil ikke kunne fortsette og stopper opp. I massive stjerner vil avkjølingen føre til stjernens undergang da den faller sammen og eksploderer som en supernova.


== Noter og referanser ==
Nuclear Reactions in Stars without Hydrogen av E.E. Salpeter, 1951
Al-Munsif al-Marzuqi

Al-Munṣif ibn Muḥammad al-Badawī al-Marzūqī (arabisk: المنصف بن محمد البدوي المرزوقي; fransk: Moncef Ben Mohamed Bedoui-Marzouki; født 7. juli 1945 i Qrumbalia i Fransk Tunisia) er en tunisisk menneskerettsaktivist, lege, forfatter og politiker for partiet Congrès pour la République. Fra 13. desember 2011 er han landets president. I november 2021 ble Moncef Marzouki gjenstand for en internasjonal arrestordre for å sette statens sikkerhet i fare.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Moncef Marzouki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Moncefmarzouki.com
Neonforbrenning

Neonforbrenning er fellesnavnet på fusjonsprosesser i en massiv stjerne der neon fusjonerer til oksygen og magnesium som akkumuleres i stjernens sentrum. Neonforbrenningen finner sted i stjerner > 8 M☉ når de har est opp til røde superkjemper og starter når temperaturen når 1,6 milliarder K. En stor del av energien som frigjøres ved neonfusjonen frigjøres i form av nøytrinoer i stedet for varme. Det gjør at stjernens frobrenningshastighet øker markant ettersom strålingstrykket, som forhindrer stjernens kollaps, ikke øker i samme takt som forbrenningen. Stjernens neonkjerne forbrennes raskt og allerede etter ca. 1 år er temperaturen høy nok til at oksygenforbrenning kan starte dersom stjernen er tung nok.


== Kjernereaksjoner ==
Forenklet skrivemåte20Ne + 20Ne → 16O + 24Mg + γ

Reaksjoner med mellomtrinnProsess 1:20Ne + γ → 16O + 4He
20Ne + 4He → 24Mg + γI prosess 1 får gammastrålingen neonkjernene til å henfalle til oksygen og helium. I et andre steg fusjonerer en neonkjerne med en heliumkjerne (alfapartikkel) fra første steget i en fortsettelse på trippel-alfaprosessen.

Prosess 2:20Ne + n → 21Ne + γ
21Ne + 4He → 24Mg + nI prosess 2 omvandles en 20Ne-kjerne til 21Ne ved nøytronfanging. I et andre steg fusjonerer 21Ne-kjernen fra første steget med en alfapartikkel og danner 24Mg.


== Se også ==
CNO-syklusen
Proton-protonkjeden
Karbonforbrenning


== Litteratur ==
Astronomy and Astrophysics Supplement - Evolutionary tracks and isochrones for low- and intermediate-mass stars: From 0.15 to 7 M☉, and from Z=0.0004 to 0.0, år 2000, volym 141, side 371–383 av Girardi, L.; Bressan, A.; Bertelli, G.; Chiosi, C.
The physics of core-collapse supernovae av Stan Woosley och Thomas Janka


== Eksterne lenker ==
Kosmologiske – Stjernene – Elementsyntese
Oksygenforbrenning

Oksygenforbrenning er fusjonsprosesser i en massiv stjerne der oksygen fusjonerer til silisium  og svovel, samt mindre mengder fosfor og magnesium, som akkumuleres i stjernens sentrum. Oksygenforbrenningen finner sted i stjerner > 8–11 M☉ når de har est opp til røde superkjemper og starter når temperaturen når 1,9 milliarderK. En stor del av energien som frigjøres ved oksygenfusjonen frigjøres i form av nøytrinoer. Nøytrinoutstråling frigjør hele 160 000 ganger mer energi enn varmeutstrålingen. Det gjør at stjernens forbrenningshastighet øker markant ettersom strålingstrykket, som forhindrer stjernen i å kollapse, ikke øker i samme takt som forbrenningen. Stjernens oksygenkjerne forbrennes raskt og allerede etter ca. 36nbsp;år er temperaturen i kjernen tilstrekkelig høy til at silisiumforbrenning kan starte dersom stjernen er tung nok.


== Kjernereaksjoner ==
Alfaprosess16O + 4He → 20Ne + γ +  4,73 MeVOksygenforbrenning kan skje som alfaprosess og er en fortsettelse av trippel-alfaprosessen.

Oksygenfusjon16O + 16O → 32S + γ + 16,54 MeV
16O + 16O → 31S + n + 1,46 MeV
16O + 16O → 31P + 1H + 7,68 MeV
16O + 16O → 28Si + 4He + 9,59 MeV
16O + 16O → 30Si + 1H + 1H + 0,38 MeV
16O + 16O + γ + 0,39 MeV → 24Si + 4He + 4He
16O + 16O + γ + 2,41 MeV → 30P + 2H
16O + 16O  → 24Mg + 4He + 4He


== Se også ==
CNO-syklusen
Proton-protonkjeden
Karbonforbrenning
Neonforbrenning


== Litteratur ==
The physics of core-collapse supernovae av Stan Woosley och Thomas Janka


== Eksterne lenker ==
Kosmologiske – Stjernene – Elementsyntese
Nucleosynthesis and Evolution of Massive Metal-free Stars – Alexander Heger, S. E. Woosley