jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gernikatreet

Gernikatreet, baskisk Gernikako Arbola, er et eiketre i byen Gernika i Baskerland i Spania. Det er et nasjonalsymbol for baskerne, som i gammel tid holdt ting i skyggen av store trær. Eiketreet i Gernika symboliserer baskernes tradisjonelle friheter. Under eiketreet i denne byen sverget herrene over Bizkaia, også kongene av Castilla, å respektere baskernes rettigheter. Etter at spansk Baskerland ble en autonom region, avlegger lehendakari, den baskiske regjeringspresidenten, sin innsettelsesed her.


== Eiketreet ==

Eiketreet står utenfor Eusko Legebiltzarra (Casa de Juntas de Guernica), Gernikas forsamlingshus, der regionalforsamlingen for Bizkaia møtes i våre dager. 
I førkristen tid var eiketreet hellig blant baskerne. Flere steder i Baskerland finnes det steder der forsamlinger har møttes under eiketrær. Eiketreet i Gernika, der forsamlingen for Bizkaia møttes, utviklet seg til å bli det viktigste symbolet for regionen.
Det gamle eiketreet ble i 1860 erstattet av et nytt. Stammen av det gamle treet ble bevart. Det nye treet overlevde bombingen av Gernika under den spanske borgerkrigen i 1937, men måtte felles i 2004. Nye trær var da allerede dyrket fram fra nøtter av det gamle og året etter ble det erstattet av et nytt, seremonielt plantet 25. februar 2005.


== Symbol ==

Eiketreet og eikebladet benyttes i Baskerlands heraldikk og som nasjonalt og politisk symbol. Gernikatreet er motiv i Bizkaias våpenskjold og er et av feltene i Baskerlands riksvåpen. Det er også å finne i Gernikas byvåpen og i andre våpenskjold i regionen. 


== Eksterne lenker ==
«The Tree of Gernika» Arkivert 20. november 2008 hos Wayback Machine., Baskerlands parlament (engelsk)
«Árbol de Gernika», Auñamendi Encyclopedia (spansk)
Pseudochazara

Pseudochazara er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae). 


== Utseende ==
Forholdsvis store og smalvingede ringvinger, brunlige soomerfugler. De har oftest øyeflekker på vingene i alle fall på undersiden. Bakvingens underside er ofte mørk-spraglete.


== Levevis ==
Larvene lever på gress (Poaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i de sørlige delene av den palearktiske sone fra Marokko østover til Sentral-Asia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae Boisduval, 1833
Stammen Satyrini Boisduval, 1833
Gruppen Satyrina Boisduval, 1833
Slekten Pseudochazara de Lesse, 1951
Pseudochazara alpina (Staudinger, 1878)
Pseudochazara amalthea (Frivaldsky, 1845)
Pseudochazara amymone Brown, 1976
Pseudochazara anthelea (Hübner, [1823-1824])
Pseudochazara atlantis (Austaut, 1905)
Pseudochazara baldiva (Moore, 1865)
Pseudochazara beroe (Herrich-Schäffer, [1844])
Pseudochazara cingovskii Gross, 1973
Pseudochazara daghestana Holik, 1955
Pseudochazara droshica (Tytler, 1926)
Pseudochazara euxina (Kuznetsov, 1909)
Pseudochazara geyeri (Herrich-Schäffer, [1846])
Pseudochazara graeca (Staudinger, 1870)
Pseudochazara guriensis (Staudinger, 1878)
Pseudochazara hippolyte (Esper, 1783)
Pseudochazara kanishka Aussem, 1980
Pseudochazara lydia (Staudinger, 1878)
Pseudochazara mamurra (Herrich-Schäffer, [1846])
Pseudochazara mniszechii (Herrich-Schäffer, [1851])
Pseudochazara nukatli Bogdanov, 2000
Pseudochazara orestes de Prins & Poorten, 1981
Pseudochazara pakistana Gross, 1978
Pseudochazara pallida (Staudinger, 1901)
Pseudochazara panjshira Wyat & Omoto, 1966
Pseudochazara pelopea (Klug, 1832)
Pseudochazara porphyritica Clench & Shoumatoff, 1956
Pseudochazara schahrudensis (Staudinger, 1881)
Pseudochazara schakuhensis (Staudinger, 1881)
Pseudochazara telephassa (Geyer, [1827])
Pseudochazara thelephassa (Geyer, [1827])
Pseudochazara turkestana (Grum-Grshimailo, 1882)
Pseudochazara williamsi Romei, 1927


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudochazara i Encyclopedia of Life 
(en) Pseudochazara i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudochazara hos Fauna Europaea 
(en) Pseudochazara hos NCBI 
(en) Kategori:Pseudochazara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pseudochazara – detaljert informasjon på Wikispecies 
Pseudochazara på Tree of life
Arp 220

Arp 220 (også katalogisert IC 1127, VV 540, KPG 470 og UGC 09913) er en irregulært formet galakse og restene etter to tidligere galakser som nå har smeltet sammen. Den ligger rundt 250 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Slangen. Galaksen er den lyseste av de tre galaksesammensmeltingsrestene som ligger nærmest jorden. 
Kollisjonen mellom de to opphavlige galaksene startet for rundt 700 millioner år siden og satte i gang eksplosiv stjernedannelse som har resultert i omtrent 200 enorme stjernehoper i en tettpakket og støvete region omtrent 5 000 lysår på tvers (rundt 5 % av Melkeveiens diameter). Mengden av gass i denne regionen svarer til mengden av all gass i hele Melkeveien.
Arp 220 skinner kraftigst i det infrarøde og er en ultralyssterk infrarød galakse. Kjernene til Arp 220 sine modergalakser liger nå rundt 1 200 lysår fra hverandre. Chandra-teleskopet har påvist røntgenstråling fra begge kjernene, noe som indikerer at de inneholder hvert sitt supermassive sorte hull.
Den største stjernehopen i Arp 220 har en masse på ti millioner solmasser og er dermed dobbelt så massiv som en hvilken som helst lignende stjernehop i Melkeveien.


== Referanser ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.


== Eksterne lenker ==
(en) Arp 220 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Arp 236

Arp 236, IC 1623 eller VV 114 er et vekselvirkende galaksesystem som er svært lyssterkt i det infrarøde, og som ligger rundt 300 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Hvalfisken. VV 114E, den ene galaksen i systemet, har en større mengde av varm og tett gass. Varm og tett gass finner man også i den overlappende og sammenbindende regionen mellom kjernene til de to galaksene. Observasjoner antyder at Arp 236 er på vei mot sluttstadiet av galaksekollisjonen, da en kraftig strøm av gass inn i sentralområdet i galaksen vil starte en intens stjernedannelse. som kan forsterke den infrarøde lysstyrken til galaksen til over det ultra-lyssterke. Arp 236 vil sannsynligvis etter hvert utvikle seg til et kompakt system med eksplosiv stjernedannelse, lignende galaksen Arp 220.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Arp 240

Arp 240 (også katalogisert VV 055 og KPG 389) er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 300 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Jomfruen. Begge galaksene, NGC 5257 og NGC 5258, er spiralgalakser og har omtrent samme masse og størrelse. Begge har også supermassive sorte hull i sine sentrum og aktiv stjernedannelse i galakseskivene. Galaksene er i fysisk kontakt med hverandre gjennom en bro av stjerner.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Arp 256

Arp 256 er et par av vekselvirkende galakser som ligger rundt 350 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Hvalfisken. Galaksene er sterkt deformerte, og har en stor mengde av blå knotter som er område med sterk stjernedannelse. Galaksene er lyssterke i det infrarøde og stråler på disse bølgelengdene mer enn hundre milliarder ganger kraftigere enn solen.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Joinville Island

Joinville Island er en stor øy utenfor den nordøstre tuppen av Antarktishalvøya, skilt fra denne gjennom Antarctic-sundet. Joinville Island er den største øya i Joinville Island-gruppen, om lag 64 kilometer lang i øst-vest-retning og 20 kilometer bred og med et areal på 1607 km².
Joinville Island ble oppdaget og delvis kartlagt i 1838 av en fransk ekspedisjon under ledelse av kpatein Jules Dumont d'Urville, som navnga den for François av Orléans, prins av Joinville (1818–1900), den tredje sønnen til Ludvig Filip av Frankrike.Øya ligger innenfor kravområdene til Argentina, Storbritannia og Chile.


== Se også ==
Liste over øyer i Antarktis


== Referanser ==
Arp 298

Arp 298, NGC 7469 eller Mrk 1514 er en del av et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 200 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Pegasus. Paret består av stavspiralgalaksen Arp 298, som også er en Seyfert 1-galakse, og den mindre kompanjongen IC 5283. Arp 298 er en sterk kilde for infrarød stråling og gjennomgår eksplosiv stjernedannelse rundt kjerneområdet.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Vektløfting under Asialekene 1974

Vektløfting under Asialekene 1974. Vektløfting var en av flere sporter under de sjuende Asialekene som ble arrangert i Teheran i Iran mellom 1. og 16. september 1974. Det var sjuende gangen som vektløfting var på programmet under Asialekene. Det var ni vektklasser for menn i rykk og ni i støt. Iran ble beste nasjon foran Japan begge med ti gullmedaljer.


== Medaljer ==


== Resultater ==


=== Totalt ===


=== Rykk ===


=== Støt ===


== Eksterne lenker ==
Página de los Juegos Asiáticos de 1974
Faxe Bryggeri

Faxe er et bryggeri, som ligger i byen Faxe. Faxe Bryggeri har Europas største produksjon av eksportøl. Bryggeriet ble grunnlagt i 1901 av ekteparet Nikoline og Conrad Nielsen. Den gang het det Fakse Dampbryggeri, men etter ektemannens bortgang døpte Nikoline bryggeriet til Faxe Bryggeri.
Hun styrte bryggeriet med stor suksess, og ble kjent i København og områdene rundt for sine gode milde ales. 
Bryggeriet fikk i etterkrigsårene en god posisjon i eksportmarkedet og ble kjent i utlandet som "Den Store Dansken" som var betegnelsen på bryggeriets karakteristiske enliters ølboks.Etter en fusjon med blant annet Ceres ble Faxe Bryggeri i 1989 en del av Bryggerigruppen A/S som i 2005 skiftet navn til Royal Unibrew A/S.
Faxe Bryggeri har også en betydelig produksjon av leskedrikker og begynte i 2006 også å tappe kildevann med merket Egekilde, etter opphøret av Royal Unibrews salgsavtale om Ramlösa-vann.


== Produkter ==
Faxe Bryggeri produserer blant annet følgende:

Faxe Fad
Faxe Pilsner
Diverse Royal-øl i flere varianter
Royal Export i flere varianter
Faxe Free i flere varianter
Faxe Kondi i flere varianter
Faxe Kondi Booster i flere varianter
Faxe Kondi Energy i flere varianter
Faxe Soda i flere varianter
Faxe Koral i flere varianter
Mirinda (lisens) i flere varianter
7UP (lisens) i flere varianter
Pepsi (lisens) i flere varianter
Heineken (licens)
Nikoline Nielsen, Nikoline i flere varianter
Egekilde i flere varianter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Royal Unibrew
Arp 299

Arp 299 (har også benevnelsene NGC 3690, IC 694, Mrk 171, VV 118 og KPG 288) er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 150 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Store bjørn. Galaksene gjennomførte en nærpassering for rundt 700 millioner år siden som førte til eksplosiv stjernedannelse. I de rundt siste 15 åra har hele seks supernovaer blitt oppdaget i de ytre delene av galaksene, noe som gjør de til ei særmerket system for supernovadannelse. Arp 299 hører til de ultralyssterke infrarøde galaksene. Arp 299 er også lyssterk i det ultrafiolette, og er nummer 171 i B.E. Markarian sin katalog over galakser med kraftig ultrafiolett utstråling.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Kulturbrauerei

Kulturbrauerei er et stort bygningskompleks på hjørnet Schönhauser Allee og Sredzkistraße i ortsteilen Prenzlauer Berg i Berlins bydel Pankow. 
Bygningene på tilsammen 25.000 m² var opprinnelig produksjonssted for Schultheiss-Brauerei (Schultheissbryggeriet) og har siden 1974 vært fredet. Anlegget ble oppført mellom 1871-1926. Det er et av de få intakte industrianlegg i Berlin med bygninger fra slutten av 1800-tallet.
Kulturbrauerei brukes i dag til kulturformål og har kino, teater, utstillingslokaler og bevertningssteder.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kulturbrauerei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturbrauereis hjemmeside
Berlin landesdenkmalliste
Arp 302

Arp 302, UGC 9618 eller VV 340 er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 450 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Bjørnevokteren. Begge galaksene er svært gassrike og de er i en tidlig fase av sammensmeltingsprossesen. Enorme mengder infrarød stråling blir sendt ut fra gassen til massive stjerner som blir dannet i samme tempo som i de mest kraftige områdene som danner kjempestjerner i Melkeveien.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.


== Eksterne lenker ==
(en) Arp 302 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Arp 302 i SIMBAD
Arp 55

Arp 55, UGC 4881 eller VV 155, også kjent Gresshopperen, er et par vekselvirkende galakser som ligger rundt 500 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Gaupen. Galaksene antas å være halvveis i sammensmeltingen; kjernene til modergalaksene er tydelig separerte, men galakseskivene overlapper. En supernova eksploderte i systemet i  1999, og astronomer tror at eksplosiv stjernedannelse kan akkurat ha startet. Systemet har en krøllete lys hale med et høyt antall stjernehoper.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Arp 81

Arp 81 eller VV 247 er et par av vekselvirkende galakser som ligger rundt 300 millioner lysår unna jorden i stjernebildet Dragen. De to galaksene er NGC 6621 og NGC 6622 der NGC 6621 er den største av de to. NGC 6221 er en ekstremt misformet spiralgalakse og har fått dradd en lang hale ut av seg som har pakket seg rundt galakselegemet. Kollisjonen mellom de to galaksene har ført til kraftig stjernedannelse mellom de. Forskere tror at Arp 81 har en rikere samling av unge og massive stjernehoper enn Antennene-galaksene, som ligg mye nærmere jorden enn Arp 81.


== Kilder ==
Pressemelding STScI-2008-16 fra Space Telescope Science Institute.
Magneuptychia

Magneuptychia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Medlemmene i Euptychiina er små til middelsstore, brune sommerfugler med avrundede vinger. Oversiden av vanligvis mørk brunlig med få eller ingen tegninger. En del arter er blåskimrende. Undersiden er gråaktig, med flere tynne, brune tverrstreker og øyeflekker langs ytterkantene.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i regnskog og holder seg mest nede på den skyggefulle skogbunnen.
De besøker ikke blomster (som det er få av i dette miljøet), men suger gjerne saft fra gjærende frukt og gjødsel. Larvene lever på planter i gressfamilien (Poaceae) og Marantaceae.


== Systematisk inndeling ==
Artene blir ofte ført til en meget omfattende slekt Euptychia.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Euptychiina
Slekten Magneuptychia Forster, 1964 – 40 arter, blant andre:
Magneuptychia agnata
Magneuptychia alcinoe
Magneuptychia analis
Magneuptychia divergens
Magneuptychia drymo
Magneuptychia francisca
Magneuptychia fugitiva
Magneuptychia gera
Magneuptychia gomezi
Magneuptychia harpyia
Magneuptychia inani
Magneuptychia iris
Magneuptychia lea
Magneuptychia libye
Magneuptychia metagera
Magneuptychia mimas
Magneuptychia moderata
Magneuptychia modesta
Magneuptychia murrayae
Magneuptychia mycalesis
Magneuptychia nebulosa
Magneuptychia newtoni
Magneuptychia ocnus
Magneuptychia ocypete
Magneuptychia opima
Magneuptychia pallema
Magneuptychia probata
Magneuptychia segesta
Magneuptychia tiessa
Magneuptychia tricolor
I tillegg omfatter slekten en del kjente, men foreløpig ikke formelt beskrevne arter


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Magneuptychia i Encyclopedia of Life 
(en) Magneuptychia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Magneuptychia hos NCBI 
(en) Kategori:Magneuptychia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Magneuptychia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Magneuptychia på Tree of life
Butterflies of America – Magneuptychia libye
Butterflies of Amazonia – Magneuptychia iris
Butterflies of Amazonia – Magneuptychia ocnus
Bildegalleri over Euptychiina
Pumpehuset (København)

Pumpehuset er et nedlagt pumpehus for vannverket i København som i dag er et konsertsted. Det er bygget i to etasjer og den øverste er den store konsertsal, Kransalen, som kan romme 600 mennesker. I første etasje ble det i 2011 etablert enda en scene, med plass til 400 tilskuere.


== Pumpehusets historie ==
Pumpehuset er en del av Københavns første vannverk og rommet tre store dampdrevne pumper, som skapte trykket i vannrørene, så vannet kunne nå opp til de øverste etasjene i Københavns hus. Grunnsteinen til Pumpehuset ble lagt 16. mai 1856, og det stod ferdig på våren 1858, men ble først offisielt tatt i bruk 1. juli 1859. Bygningen er fredet.I september 1987 åpnet Pumpehuset og avløste Saltlageret som spillested. En del av pengene som ble brukt til å innrede Pumpehuset med, ble donert av Uraniafonden, som donerte 3 millioner danske kroner som kompensasjon for rivingen av Saltlageret.
Den 15. juni 2010 meldte mediene nyheten om at Pumpehuset var gått konkurs, og at alle fremtidige arrangementer var avlyst.
I januar 2011 ble det offentliggjort at Pumpehuset åpnet igjen med en helt ny profil, med fokus på urban subkultur. 
Den 28. september 2011 åpnet Pumpehuset atter dørene for det københavnske konsertpublikum.


== Utvalg av band ==
Et utvalg av de band som har spilt i Pumpehuset.

John Mayer (13. februar 2003)
Def Leppard
Papa Roach + Chronic Future (7. oktober 2004)
Robbie Williams
Airbourne
Rammstein (17. november 1997)
Soulfly (26. januar 2003)
Machine Head (9. desember 2003)
Fantômas (12. mai 2004)
The Used (31. januar 2005)
Mogwai (16. september 2006)
Billy Talent (2. mars 2007)
Iced Earth (12. februar 2009)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pumpehusets nettsted (dansk)
Pumpehusets historie (dansk)
Eivind Sander

Eivind Sander (født 26. mars 1973) er en norsk skuespiller. Han spilte Tom i Nissene på låven fra 2001, Nissene over skog og hei fra 2011 og Nissene i bingen i 2021. Han vant Gullruten 2016 i klassen beste mannlige skuespiller for sin rolle i TV-serien Det tredje øyet.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Eivind Sander i Scenewebarkivet
Profil på Filmfront
Profil på Cinerama
(en) Eivind Sander på Internet Movie Database 
(no) Eivind Sander hos Sceneweb 
(sv) Eivind Sander i Svensk Filmdatabas 
(da) Eivind Sander på Scope 
(fr) Eivind Sander på Allociné 
(en) Eivind Sander på AllMovie 
(en) Eivind Sander hos The Movie Database
Tresor

Tresor (tysk for verdiskap) er en technoklubb i Berlin. Den åpnet i 1991 i Leipziger Strasse 126–128 og har fra 2007 lokaler i Köpenickerstrasse 70. Paul van Dyk har som flere andre startet sin karriere som DJ på Tresor.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tresor Berlin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ragadia

Ragadia er en slekt av sommerfugler som hører til underfamilien ringvinger (Satyrinae) i den store familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==

Små til middelsstore, brunlige sommerfugler. Vingene er lyse med mørke tverrstriper, slik at disse sommerfuglene blir påfallende stripete.


== Utbredelse ==
Gruppen er utbredt fra Bhutan i vest til Filippinene i øst.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien ringvinger, Satyrinae
Stammen Satyrini
Gruppen Ragadiina
Slekten Ragadia Westwood, 1851
Ragadia crisilda
Ragadia critias
Ragadia crito
Ragadia makuta


== Kilder ==
Carter, D. (1994) Sommerfugler fra hele verden. Teknologisk Forlag. ISBN 82-512-0438-0
Lewis, H.L. (1974) Fjärilar från hela världen. Forum, Stockholm. ISBN 91-37-10100-5


== Eksterne lenker ==
(en) Ragadia i Encyclopedia of Life 
(en) Ragadia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ragadia hos NCBI 
(en) Kategori:Ragadia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ragadia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Ragadia på Tree of life
Catalonias internasjonale pris

Catalonias internasjonale pris (katalansk: Premi Internacional Catalunya) er en utmerkelse innstiftet i 1989 av Generalitat de Catalunya, Catalonias regjering.
Den tildeles årlig for kulturell og vitenskapelig innsats og for fremme av humanisme i verden. Prisen består av statuetten Nøkkelen og bokstaven av Antoni Tapies og prispenger på 80 000 euro. Prisen er, sammen med Sankt Georgskorset og Regjeringens gullmedalje, Catalonias fremste utmerkelser.


== Mottagere ==
Følgende personer har mottatt Catalonias internasjonale pris:
2019: Ngũgĩ wa Thiong'o, Kenya
2018: Vinton Cerf, USA
2017: Costa-Gavras, Hellas/Frankrike
2016: Josep Baselga, Manel Esteller, Joan Massagué, Catalonia
2015: Jane Goodall, Storbritannia
2014: Desmond Tutu, Sør-Afrika
2013: Gro Harlem Brundtland, Norge, og Malala Yousafzai, Pakistan
2012 Luiz Inácio Lula da Silva, Brasil
2011 Haruki Murakami, Japan
2010 Jimmy Carter, USA
2009 Bill Viola, USA
2008 Aung San Suu Kyi og Cynthia Maung, Burma
2007 Edward Osborne Wilson, Storbritannia
2006 Pedro Casaldáliga, Catalonia
2005 Claude Lévi-Strauss, Frankrike
2004 Amos Oz, Israel, og Sari Nusseibeh, Palestina
2003 Nawal El Saadawi, Egypt
2002 Harold Bloom, 2002
2001 Andrea Riccardi, 2001
2000 Abdallah Laroui, Marokko
1999  Doris Lessing, Storbritannia
1998 Jacques Delors, Frankrike
1997 Amartya Sen, India
1996 Yaşar Kemal, Tyrkia
1995 Richard von Weizsäcker, Tyskland, og Václav Havel, Tsjekkia
1994 Edgar Morin, Frankrike
1993 Luigi Luca Cavalli-Sforza, Italia
1992 Mstislav Rostropovitsj, Russland
1991 Jacques-Yves Cousteau, Frankrike
1990 Abdus Salam, Pakistan
1989 Karl Popper, Storbritannia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Premi Internacional Catalunya, Catalonias regjering