Nyfossum

Nyfossum er et herskapshus og i dag museum nær Åmot i Modum kommune. Den ble bygget som bolig for Friedrich Roscher, Blaafarveværkets hytteinspektør (dvs. direktør for fargeverket).


== Beliggenhet ==
Nyfossum ligger på oversiden av riksvei 287, Åmot i Modum kommune. Anlegget ligger høyt og fritt over bygda, 500 meter fra Haugfossen og Simoa, og én km fra Blaafarveværket.


== Historie ==
Friedrich Roscher kom til Modums Blaafarveværk omkring 1820–22. Tittelen hans var «hytteinspektør», som tilsvarer teknisk direktør.
Han var selv arkitekten bak herskapshuset Nyfossum, som forble boligen hans så lenge han var ved Værket (til omkring 1840). Senere fulgte stedet med stillingen teknisk direktør. Det er sagt at bygningen vitner både om Roschers tekniske dyktighet og estetiske sans.
Blaafarveværket hadde en intern folketelling i 1831. Da bodde følgende mennesker på Nyfossum: Friedrich Roscher selv, hans frue Augusta Elisabeth og tre sønner på 13, 11 og 5 år. De hadde to tjenestepiker og en tjenestedreng og i tillegg en losjerende, bokholder N. Beck.
Blaafarveværkets virksomhet avtok gradvis og opphørte mot slutten av 1800-tallet. Blaafarveværket med alle tilhørende eiendommer ble kjøpt av Modum kommune i 1919. Nyfossum ble solgt videre som småbruk i 1930. 
I 1980 kjøpte Stiftelsen Blaafarveværket eiendommen og igangsatte prosessen med utvendig og innvendig restaurering.


== Anlegget i dag ==
Nyfossum er i dag et besøksmål med utstillinger og en rikt beplantet hage.

Hovedhuset er det opprinnelige, satt i stand med så nært opp til originalt interiør som mulig. Veggene er malt med maling framstilt på tradisjonelt vis, i enkelte rom med kobolt. Kjøkkenet med tjenertrappa, musikkrommet og barnerommet er noen av de mest severdige værelsene. I tillegg er Ida Lorentzens kunst en del av interiøret. Det er åpent for publikum.
Tømmerlåven huser årlig en kunst- eller håndverksutstilling, enkelte år også et aktivitetsrom for barn.
Stabburet er tidsriktig med svalgang og utskjæringer. Her finnes en liten butikk, billettutsalg og et enkelt serveringstilbud.
Hageanlegget omfatter mange bestanddeler:
Rosehagen med mange ulike dyper duftende roser, gamle arter.
Urtehagen inneholder et rikt utvalg av urter og nytteplanter.
Frukthagen omfatter blant annet ulike epletyper, rips, solbær, rabarbra
I tillegg finnes et lysthus og en karpedam.


== Ida Lorentzen-museet ==

Den norske kunstneren Ida Lorentzen har en fast utstilling i Hovedhuset på Nyfossum. Utstillingen består av bilder i pastell og utvides stadig. Både motiver og koloritt er hentet fra interiørene i huset. En del av bildene er gjengitt som serigrafier.


== Korset på Kapralåsen ==
Synlig fra tunet på Nyfossum ligger korset på Kapralåsen som et landemerke. 
Korset ble reist i 1829.
Inskripsjonen lyder: "Den 10de October 1823. H.B." H.B. var Heinrich Benneche, som døde i Modum i 1823, etter å ha vært forvalter ved Blaafarveværket i omtrent et halvt år.
Korset er Preussens nasjonalsymbol, og monumentet er tegnet av den tyske arkitekten Schinkel.
Monumentet er støpt i jern ved Hassel Jernverk i Skotselv.


== Utstillinger ==
Hvert år arrangeres utstillinger i tømmerlåven på Nyfossum. Enkelte av disse viser en spesifikk kunstner, andre har vært temautstillinger. Flere sesonger har utstillingen vært tilpasset barn.

2015: Vigdis Hjorth og Thorvald Moseid
2014: Elisabeth Werp
2013: Lise Skjåk-Bræk
2012: Magne Furuholmen
2011: Lin Utzon
2010: «Det Blå», Åsa og Håkan Wettre
2009: Karen Bit Vejle
2008: Synnøve Anker Aurdal
2007: Sidsel Colbiørnsen
2006: Anne Cath. Vestly
2005: Elsa Beskow
2004: Ragnhild Monsen
2003: Ib Geertsen
2002: Ida Lorentzen-museet åpner. Sebastian Sanders, papirarbeider.
2001: Nils Aas og Sebastian Sanders, papirarbeider.
2000: «… for farger er så mangt»
1999: Lappetepper
1997: Astrid Lindgren
1996: Erik Mortensens haute couture
1995: Normannernes verden
1994:  Livsgleden i Normandiet
1993: Jubileumsutstillingen «Værket som ikke ville dø – Blaafarveværket 1968-93»
1992: Elsa Beskow
1991: Dronning Margrethe II
1990: Torvald Moseid
1989: Synnøve Anker Aurdal


== Litteratur ==
Tone Sinding Steinsvik: Koboltgruvene og Blaafarveværket – en del av den store verden (Modum 2000)
Tone Sinding Steinsvik: Blaafarveværket ; ved kgl. res. av 2. april 1776 (Modum 1978)
Kjell Arnljot Wig (1995). Eventyret om Blaafarveværket. Oslo: Gyldendal Norsk Forlag. ISBN 9788205231924. 


== Referanser ==