jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Leirgulen

Leirgulen er ei lita bygd som ligger i Bremanger kommune i det vestlige Nordfjord. Den ligger ved Frøysjøen.
Leirgulen har egen butikk, skole og barnehage. Skole og barnehage finnes på Kolset, senteret for de mer eller mindre sammenvokste bygdene Leirgulen og Rugsund. Bygdene Leirgulen og Rugsund tilhører Kolset Krins, og begge bygdene ligger på fastlandet. Postnummer og sted er 6734 Rugsund.
Med til krinsen hører også Rugsundøy og bygda Skatestraumen, der også tusenårsstaden i Bremanger kommune, Gloføykje ligger. Skatestraumen har eget postnummer, 6719. Tilsammen har bygdene i Kolset krins ca. 240 innbyggere.
Bygdene i Kolset krins er rike på geografiske og historiske serverdigheter. I Skatestraumen er det påvist bosetninger fra steinalderen som var de største i Sør-Norge på den tiden. Det er gjort en rekke funn av steinalderredskaper og rester av bosetninger på en rekke steder i bygdene i Kolset krins.
Helt vest på Rugdunsøy ligger Tongane, Nordvestlandets største kystfort, bygget av tyskerne under 2.verdenskrig. Dette fortet er forholdsvis godt bevart. Kystfortet Tongane var delaktig i Måløyraidet.
I Vingen, rett sør for Leirgulen, ligger Europas største helleristningsfelt, Vingenfeltet. Området er fredet og kan kun besøkes etter avtale.  Hit arrangeres det sightseeing i sommersesongen. Dette kan ordnes gjennom turistkontorene i Bremanger.
I Frøysjøen, midt i mot bygdene Leirgulen, Rugsund og Skatestraumen, rager Hornelen. Dette er Nord-Europas høyeste sjøklippe, som har et loddrett fall fra topp til sjø på hele 865 meter. Det mest kjente sagnet om Hornelen forteller om kong Olav Tryggvason som klatret opp i fjellveggen og festet skjoldet sitt øverst i fjellveggen. Da en av hirdmennene forsøkte å klatre opp for å hente skjoldet, gikk han seg fast og kom seg ikke ned. Da skal Olav Tryggvason ha klatret opp, tatt mannen under ene armen og berget ham trygt ned. 
Ved Rugsund sier sagnet at Dronning Ingrid av Stårheim omkom, da hun som gammel hadde lånt bisp Nikolaus sitt skip «Bokskreppa» for en reise til Bergen. På hjemveien til Stårheim ble «Bokskreppa» angrepet av birkebeinerne ved Rugsund. Skipet ble senket og dronning Ingrid druknet.
Rugsund Handelsstad ligger på Rugsundøy. Dette er en gammel handelsstad med handelstradisjoner fra 1600-tallet. Handelsstaden er restaurert fra 1990-tallet og fram til i dag (2011), og er et meget attraktivt mål for turister, og for seilende på vestlandet. Her finnes landhandel, kafé, selskapslokaler, utleierom og -leiligheter, gjestebrygge m.m.
Drangedal Bortforklaring (album)

Drangedal Bortforklaring er et musikkalbum med Drangedal Bortforklaring, utgitt i 2001. Dette er bandets debutalbum.


== Sporliste ==
«På den blommande ö ligger i meter snø»
«Firmafesten»
«Den gode nabo»
«Hopalong Haugen»
«Blodtrykksmedisinert snill gutt's siste chant»
«Vaktmester'n på Graceland»
«Postordrehymne»
«Eg får så hår på tonga a å vaske pus»
«Heilt ute a kurs»
«Supermann Calypso»
«Akkorat ikvell»
«Eg har glømt hå gammal 6-pakningen me egg e blues»
Smak og bedrag

Smak og bedrag er et musikkalbum med Drangedal Bortforklaring, utgitt i 2003.


== Sporliste ==
«Gunnar GT»
«Den gode nabo»
«På den blommande ö ligger 1 meter snø»
«Den vonde oppdagelsen»
«Historia om dobbelt-Marie»
«Forskjellen på 2 like epler»
«Radiomerka ulv»
«Hopalong Haugen»
«Kjell Smirnoff»
«Postordrehymne»
«Mord på Sørlandsbanen»
«Nattens dronning møter mørkets fyrste»
«6-pack egg blues»
Dronning Mauds Land (album)

Dronning Mauds Land er et musikkalbum med Dronning Mauds Land, utgitt i 1990. Dette er bandets debutalbum.
Albumet ble spilt inn i Silence Studio i Koppom (Sverige) i perioden april til juni 1990. Teknikere var Anders Lind og Espen Beranek Holm.


== Sporliste ==
«Dronning Mauds Land» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Smake» (Ingeborg Magerøy)
«En kjempehånd» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Avdrag» (Arne Berggren)
«Sov» (Arne Berggren)
«Femmer'n» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Hvem skal snurre ham nå» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Så sa du det» (Ingeborg Magerøy)
«Sørgelig» (Ingeborg Magerøy)
«Spor» (Ingeborg Magerøy)


== Musikere ==
Ingeborg Magerøy: Tangenter, Vokal
Arne Berggren: Tangenter, Trommer, Perkusjon, Kor
Gitarer: Espen Beranek Holm, Vera Danielsen, Bengt Olsson, Geir Sundstøl
Ukulele, Mandolin, Balalaika, Munnspill: Geir Sundstøl
Bass: Jørgen Lie
Tangenter: Espen Beranek Holm, Henrik Hellstenius, Johan Nicolai Mohn
Perkusjon: Vera Danielsen
Fløyter: Johan Nicolai Mohn
Koring: Ellen Hvattum


== Produsent ==
Arne Berggren


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dronning Mauds Land på Discogs 
(en) Dronning Mauds Land på MusicBrainz
Wikijunior

Wikijunior er et underprosjekt til Wikibøker som spesialiserer seg på barnebøker. Prosjektet består både av et magasin og en nettside, og utvikles foreløpig på dansk, engelsk, finsk, fransk, italiensk, japansk, spansk og tysk.


== Eksterne lenker ==
Engelsk Wikijunior
Noe som har hendt

Noe som har hendt er et musikkalbum med Dronning Mauds Land, utgitt i 1993.


== Sporliste ==
Alle tekster er skrevet av Lars Saabye Christensen. Alle melodier er komponert av Ingeborg Magerøy, unntatt der hvor annet er angitt.

«Skyggen» (Arne Berggren)
«April»
«Onde tunger» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Ikke sett noen spor» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Mørketid» (Arne Berggren)
«Søvnige søndag» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Det går over»
«Tidsnok»
«Slike ting»
«Måne» (Ingeborg Magerøy, Arne Berggren)
«Briste eller bære»


== Musikere ==
Ingeborg Magerøy: Tangenter, Vokal
Arne Berggren: Tangenter, Trommer, Perkusjon, Kor
Gitarer: Geir Sundstøl, Eivind Aarseth
Mandolin: Geir Sundstøl
Dobro: Geir Sundstøl
Tangenter: Henrik Hellstenius, Bengt Olsson
Saksofon: Bodil Niska
Munnspill: Geir Sundstøl
Strykere: Einy Langmoen, Kristin Karlsson, Gro Elisabeth Sille, Hjalmar Kvam
Koring: Ellen Hvattum


== Produsent ==
Arne Berggren


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Noe som har hendt på Discogs
Tiden kler seg naken

Tiden kler seg naken er et musikkalbum med Dronning Mauds Land, utgitt i 1994.


== Sporliste ==
«Angrende tyv»
«Parasitt»
«Død postmann»
«Privatlivets fred»
«Hva nå?»
«Søvnig»
«Arkivér disse bildene»
«Verdens ende»
«Fersk gjerning»
«Vil ikke hjem»
Smelter på tungen

Smelter på tungen er et musikkalbum med Dronning Mauds Land, utgitt i 1997. Dette ble bandets siste plate.


== Sporliste ==
«Alfabetet»
«Pust på meg»
«La oss glemme denne dagen»
«Jeg er to»
«Lengter meg syk»
«Ingenting vet»
«Jeg er ikke redd»
«Hvit sjokolade»
«Oktober»
«Sorg»


== Eksterne lenker ==
(en) Smelter på tungen på Discogs 
(en) Smelter på tungen på MusicBrainz
Drømmere & Drankere (album)

Drømmere & Drankere er et musikkalbum med Drømmere & Drankere, utgitt i musikkåret 2007. 


== Sporliste ==
«Intro 1»
«Mona»
«Bandidos i det fri»
«Lang, lang tid»
«Bare feiginger tar seg for (når de går på trynet)»
«Når stjernene har sagt det»
«Usynlige mannen I»
«Intro 2»
«Annes kro»
«Plutselig smakte whiskyen salt»
«Hvitløk Vera»
«Full, full og fanen så feig»
«Usynlige mannen II»
«Outro»
Playa de las Américas

Playa de las Américas er et turiststed i Arona kommune på den solrike sørsida av den spanske kanariøya Tenerife.  Stedet har etter hvert vokst helt sammen med byen Los Cristianos.  Playa de las Américas er bygget ut i takt med utbredelsen av charterturismen fra 1960-årene til i dag.
Playa de las Américas ligger ved en lang strand som er kunstig anlagt, den er lysere enn den mørke, vulkanske sanden som ellers finnes på Tenerife.  Langs stranden er det laget en strandpromenade. Stedet har et stort antall hoteller, samt barer, restauranter og nattklubber.


== Eksterne lenker ==
(en) Playa de las Américas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Playa de las Américas beaches World Travel Guide (engelsk)
 Playa de las Américas hos Wikivoyage
Drømmere & Drankere synger jula ut og inn

Drømmere & Drankere synger jula ut og inn er en jule-EP med Drømmere & Drankere, utgitt i 2007.


== Sporliste ==
«Jesus sitter på låven»
«Julekveld i fengselet»
«Bestemor ble drept av et reinsdyr»
Ka du vente på?

Ka du vente på? er et musikk-EP av Dunderhonning som ble utgitt i 2007. Plata ble spilt inn i løpet av en helg i Brygga Studio i Trondheim. Omslaget er tegnet og satt sammen av Mikal Madsen.


== Sporliste ==
«Når det regne»
«Siste nytt»
«Vi hadde nån fine stunde, men dem e alle over nu»
«Gressplen»
«Kanskje du hadde rett»
«I en glassbunnbåt»
«Kalde golv»


== Medvirkende ==
Ståle Fossheim — vokal, gitar, orgel (7)
Tore Bakkland — gitar, vokal (3)
Geir Bendiksen — bassgitar
Mikal Madsen — trommer


== Kilder ==
Albumet på Discogs
Den nye tellemåten

Den nye tellemåten er en endret måte å beskrive tallene mellom 20 og 100.
Den gamle tellemåten ga for eksempel 21, 22, 23 som uttale enogtyve, toogtyve, treogtyve, mens den nye måten skulle være tjueen, tjueto, tjuetre.
I 1949 skrev Telegrafstyret i brev til Samferdselsdepartementet at opplesing av tall burde følge rekkefølgen tallene ble skrevet i. Dette ble aktualisert ved at telefonnumrene i Oslo nettopp hadde gått over fra fem til seks sifre. Telegrafstyret hadde gjort en undersøkelse som viste at nedskriving av tallene ga betydelig mindre feil ved titallet lest først, som femtitre for 53. Den nye tellemåten ble drøftet i en fagnemnd som var forløperen til Språkrådet. Saken ble sendt ut på høring og høringssvarene ga absolutt størst støtte for den nye ordningen. 22. november 1950 sluttet Stortinget seg til den nye ordningen. Den nye tellemåten ble innført 1. juli 1951. Telegrafdirektør Sverre Rynning-Tønnesen regnes som arkitekten bak den nye tellemåten.I NRK er de ansatte forpliktet til å bruke den nye tellemåten i tale som kringkastes. Det er likevel mange som fremdeles i 2020 bruker den gamle tellemåten i dagligtale. De unge under 25 år bruker nesten utelukkende den nye tellemåten, men hos de eldre er det tiltagende flere som bruker den gamle tellemåten ved økende alder.På de fleste språk i Norges naboland (svensk, finsk, islandsk) og engelsk, sies titallet før entallet i slike sammensatte tall; mens dansk og færøysk sier entallet før titallet likesom tysk og nederlandsk. Når tallet skrives ned med titallet først og enkelttallet etterpå kan det bli feil om uttalen er omvendt. Riksmålsforbundets Tor Guttu omtalte i 1997 den gamle tellemåten som riksmål og den nye tellemåten som bokmål.I bingolokaler har det vært vanlig at slike tall leses opp med både den gamle og den nye tellemåten.


== Referanser ==


== Litteratur ==
St. meld. nr. 31. (1950) Ny uttale av visse tallord (Tilråding fra Kirke- og undervisningsdepartementet 31. mars 1950, godkjent ved kongelig resolusjon samme dag. (Foredratt av statsråd Lars Moen.)) (saksopplysninger)
Botten, Geir. Min lidle norske regnebog. Noen dypdykk i ei lærebok i matematikk fra 1645. Universitetsforlaget 2009.
Vinje, Finn-Erik. «Tall og tull fra Norsk språkråd». I tidsskriftet Utdanning, hefte: Nr 16 (2003), s. 68-69 : port.
Kvifte, Bjørn Harald. Den nye tellemåten – departementalt påfunn eller språkforbedring.? : søkelys på tallreformen av 1951. – Oslo , 1978.


== Eksterne lenker ==
Språkrådets hjemmeside om den nye og gamle tellemåten.
Artikkel i Hegnar online om den nye og gamle tellemåten.
Thor-Erling Gulbrandsen

Thor-Erling Gulbrandsen (født 10. juni 1973 i Halden) er utdannet barne- og ungdomsarbeider (pr. 2012) og arbeider fullt ut med sitt barne- og familieshow om Thoris Supergutt. 
Gulbrandsen har bakgrunn fra NRK, der han var med på produksjoner som Fritt Fram, Borettslaget og Åpen post. Gulbrandsen har sammen med Asgeir Borgemoen hatt forestillingen Asgeir og Thor-Gærning-show, en familieforestilling spilt over 800 ganger i perioden 1999-2011.
Per Apelseth har bidratt med ideer, tekster og melodier for karakteren Thoris supergutt, men det er Gulbrandsen som er selve figuren bak «Thoris Supergutt». Her fremstår han som rockestjerne, superhelt og klovn. Thoris har utgitt 6 CD-er og i tillegg er han å finne på samleplaten «Våre aller beste for barn» som Universal Music ga ut i juni 2010. 
I juni 2011 lanserte Universal Music Thoris Supergutts CD Vil bli stor..
Gulbrandsen har skrevet og opptrådt i flere sommerrevyer for voksne og barn. Han startet sin karriere på 1990-tallet i kabaretgruppen Behind The Mask, sammen med blant andre koreograf og produsent Thomas Adrian Glans og skuespiller og musiker Hans Petter Moen, kjent fra blant annet Skrimmel Skrammel og Chezzy Keys. Sammen med Hans Petter Moen har Thor-Erling Gulbrandsen i 2011 laget showet Trall og fall.Sommeren 2012 var Thoris Supergutt med på VGs sommershow sammen med Chand, Celine og Thobias freestyle.Thor-Erling jobber også som opplevelseskoordinator ved Inspiria Science center. 


== Diskografi ==
CD 1 – Thoris Supergutt – Rockestjerne, superhelt og klovn
CD 2 – Thoris Supergutt – Meg bestemmer jeg
CD 3 – Thoris Supergutt – Høyt og lavt
CD 4 – Hey, hey, hey – Fortellinger og sanger om Thoris Supergutt
CD 5 – Thoris Supergutt – Du har'n
CD 6 – Thoris Supergutt – Våre aller beste for barn  Universal Music 2010
CD 7 – Thoris supergutt – Vil bli stor  Universal Music 2011


== Referanser ==
Heilt Texas

Heilt Texas er et musikkalbum med E-76, utgitt i 1994.


== Sporliste ==
«Kvinnfolk er det nòk av»
«Odelsguten»
«Grautegramsar»
«Å grave te seg»
«Fjellet syng»
«Den gong»
«Reiskapskaup»
«Texas»
«På pòst»
«Sòkkesig»
«Stille vatn»
«Småbrukar'n Knut»
«Knut "sann"»


== Eksterne lenker ==
(en) Heilt Texas på Discogs 
(en) Heilt Texas på MusicBrainz
Bilrasjonering

Bilrasjonering er en folkelig betegnelse på omsetningsbegrensninger for biler. I ulike land har det i flere perioder vært omsetningsbegrensning på biler


== Bilrasjonering i Norge ==


=== Importbegrensninger etter første verdenskrig. ===
Norsk økonomi gikk inn i en kraftig nedgang etter første verdenskrig. Verdien av den norske kronen falt kraftig. 19. august 1920 innførte Handelsdepartementet importforbud for en rekke varer, blant annet for biler og motorsykler. Forbudet ble opphevet 30. juli 1921


=== Importbegrensninger 1934-1940 ===
Valutaregulering ble innført igjen fra 1934. Fra 5. september 1934 krevdes importlisens fra Handelsdepartementet for å importere biler. Ordningen rettet seg mot importørene. Kundene kunne fritt kjøpe de biler som var importert. Bestemmelsen ble praktisert liberalt. Antall biler i Norge fortsatte å øke frem mot 1940. Under okkupasjonen 1940-1945 opphørte all ordinær import. 


=== Importbegrensninger etter andre verdenskrig. ===
Etter den andre verdenskrig var det et stort gjenoppbyggingsbehov i Norge og det var begrenset tilgang på utenlandsk kapital til å betale for import. Gjenoppbygging av eksportindustrien og av infrastruktur var prioritert. Private personbiler hadde en mindre rolle i transportdekningen og var ikke allemannseie. Salgsreguleringen ble flyttet fra importør til kunden ved innføring av kjøpetillatelse. Kun personer med et betydelig behov for bil fikk kjøpetillatelse. Dette ga stor etterspørsel etter bruktbiler. Omsetningsprisene for bruktbiler ble regulert.
Det var tillatt å bytte forskjellige eksportvarer mot biler slik at importen ikke innebar bruk av valuta. Det var også bensinrasjonering de første årene etter krigen. Like etter krigen var det nærmest kjøreforbud. I perioder var det forbudt å kjøre på spesielle tidspunkter som om kvelden. 
Valutatilgangen ble raskt bedre utover 1950-årene. Importbegrensning av busser og lastebiler opphørte i 1951. Antall tildelte kjøpetillatelser økte for hvert år. Bilrasjonerings-ordningen opphørte 1. oktober 1960, noe som ga et kortvarig stort oppsving i salget av nye biler og i utskifting av eldre biler. En virkning var at etableringen av nye bensinstasjoner økte betydelig.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Larsen, Rolf: I grenseland. Bildrømmer på 1950-tallet. Statens vegvesen 2014 ISBN 978-82-91130-39-2
Toldnes, Bård: Veivalget. Norsk samferdsel rasjonaliseres 1920-1970. Fagbokforlaget 2018 ISBN 978-82-450-2330-5
Elektronisk pasientjournal

Elektronisk pasientjournal (EPJ) er en nedtegnelse av alle relevante og nødvendige opplysninger relatert til en pasient i forbindelse med helsehjelp. I tillegg må det ofte føres en del opplysninger relatert til norske myndigheters krav til rapportering.
Den elektroniske pasientjournalen føres i egne IT-systemer tilpasset dette arbeidet. Disse IT-systemene har svært høye sikkerhetskrav grunnet at opplysningene som administreres er veldig sensitive.
I Norge utarbeides standarder for elektronisk pasientjournal av KITH.
Eksempler på leverandører av EPJ er CGM, DIPS ASA, SOMA, Infodoc AS, Steria og Pridok


== Litteratur ==
Sverre Engelschiøn og Elisabeth Vigerust Pasientjournalloven og helseregisterloven - Kommentarutgave Universitetsforlaget 2015 ISBN 9788215023946


== Eksterne lenker ==
KITH sine nettsider om elektronisk pasientjournal
Elektronisk resept

Elektronisk resept (E-resept) er hele kjeden kjeden av IT-systemer som håndterer resepter.
Som oftest vil brukere av e-resepter bare se sin del av systemet og bruke benevnelsen om det de observerer. Typisk vil en lege sende en resept elektronisk til en sentral database som kalles Reseptformidleren. Når pasienten oppgir fødselsnummer eller navn og fødselsdato så kan apoteket eller bandasjisten laste ned resepten og ekspedere pasienten. Den synlige delen av slike systemer kan være implementert og dermed oppleves annerledes av brukere i forskjellige land.


== I Norge ==
I perioden 2006—2010 ble e-resept utviklet og siden pilotert i to norske kommuner. Prosesser og samarbeid var organisert i E-reseptprogrammet, ledet av Helsedirektoratet. De øvrige deltakerne i programmet var Statens legemiddelverk, Den norske legeforening, Apotekforeningen, Bandagistenes næringspolitiske utvalg, det tidligere NAV samt de regionale helseforetakene. Aktørene i E-reseptprogrammet samarbeidet med et stort spekter av IT-leverandører. I januar 2011 ble E-reseptprogrammet avviklet, men oppgaver knyttet til e-resept, både i forhold til utvikling, innføring og forvaltning er fortsatt forankret i Helsedirektoratet og utstrakt samarbeid med andre aktører inngår fremdeles i prosessene.
Den videreførte tjenesten E-resept ble i 2013 innført i resten av Norge og skal bidra til en tryggere, enklere og mer effektiv resepthåndtering. Via tjenesten Mine resepter kan pasienten holde oversikt over gyldige e-resepter. Pasienten kan også holde oversikt ved hjelp av utskrift fra lege eller apotek. Systemet er i hovedsak for fastleger, legevakter, privatpraktiserende spesialister, apotek og bandasjister. Leger i sykehus tar i bruk e-resept på et senere tidspunkt, når de regionale helseforetakene innfører ordningen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside (Norsk tjeneste)
De Jeugd van Tegenwoordig

De Jeugd van Tegenwoordig er en nederlandsk rapgruppe fra Amsterdam, som i 2005 fikk en hit med  Watskeburt?!. Gruppen består av Willie Wartaal, Vieze Fur og P. Fabergé og musikkprodusent Bas Bron. Gruppens stil er preget av beats med sterke innflytelser fra elektronisk musikk.


== Eksterne lenker ==
(en) De Jeugd van Tegenwoordig på Discogs 
(en) De Jeugd van Tegenwoordig på MusicBrainz 
(en) De Jeugd van Tegenwoordig på Songkick
Litteraturåret 1934

Litteraturåret 1934 er en oversikt over utgivelser, hendelser, prisvinnere og avdøde personer med tilknytning til litteratur i 1934.


== Prisvinnere ==
Carl Møllers Legat – Knud Sønderby
De Nios stora pris – Hjalmar Söderberg
Emma Bærentzens Legat – H.C. Branner, Georg Rønberg, Johannes Weltzer
Gustaf Fröding-stipendiet – Jarl Hemmer
Hawthornden Prize – James Hilton for Tapte horisonter (Lost Horizon)
Holger Drachmann-legatet – Tom Kristensen
Nobelprisen i litteratur – Luigi Pirandello
Otto Benzons Forfatterlegat – Sven Clausen
Prix Femina – Robert Francis for Le Bateau-refuge
Pulitzerprisen for romanen – Caroline Miller for Lamb in His Bosom


== Hendelser ==


== Nye bøker ==
Ábal av Sverri Patursson
Blæsende Gry av William Heinesen
Dager i Burma (Burmese Days) av George Orwell
Det blåser fra Dauingfjell av Trygve Gulbranssen
Drei Männer im Schnee («tre menn i sneen») av Erich Kästner
Elleve år av Sigrid Undset
Føroyskur skaldskapur í úrvali av Mads Andreas Jacobsen med Christian Matras og Hans A. Djurhuus
Greven kommer (Gubben kommer) av Gösta Gustaf-Janson
 Hvorfor spurte de ikke Evans?  (Why Didn't They Ask Evans? ) av Agatha Christie
Jeg er en kvinne av Ester Mejdell
Kris av Karin Boye
Listerdale-mysteriet (The Listerdale mystery) av Agatha Christie
Mary Poppins av Pamela Lyndon Travers
Meli av Selma Lagerlöf
Mord på Orientekspressen (Murder on the Orient Express) av Agatha Christie Poirot-serien*
Morgongåvan av Jarl Hemmer
Parker Pyne ordner opp (Parker Pyne Investigates) av Agatha Christie
Pitäjän pienempiä. Saaristoväkeä arkisillaan («De mindre i sognet») av Volter Kilpi
Postmannen ringer alltid to ganger (The Postman Always Rings Twice) av James Cain
Sin egen herre (del 1) (Sjálfstætt fólk) av Halldór Laxness
Saa' kom det ny brødkorn av Niels Albert Dam
Vändkorset av Elin Wägner


== Fødsler ==
Alderen på levende personer født i 1934 er enten: 88 eller 89 år.


== Dødsfall ==
8. januar – Andrej Belyj, russisk forfatter (født 1880)
3. mai – Oscar Tropp, svensk danser, manusforfatter og koreograf (født 1882)
2. oktober – Einar Fröberg, svensk skuespiller, regissør, manusforfatter og forfatter (født 1875)
9. oktober – Aboul-Qacem Echebbi, tunisisk lyriker (født 1909)


== Referanser ==
Temple of Music

Temple of Music var konserthall og auditorium bygget for verdensutstillingen som gikk av stabelen i Buffalo i 1901. President William McKinley ble utsatt for et attentat inne i bygningen 6. september 1901. 
Som de fleste andre bygningene fra utstillingen ble den revet etter at den var over. På stedet hvor bygningen sto er det satt opp en sten med en minneplakett over president McKinley.
Temple of Music var tegnet av arkitektene August C. Esenwein og James A. Johnson for verdensutstillingen og meningen var at den i tillegg til å fungere som konserthall også skulle brukes til seremonielle handlinger. 
Byggverket var en blanding av ulike arkitektoniske elementer og den største innflytelsen kom fra italiensk renessanse. Den passet inn i de ledende arkitektenes planer for utstillingen som de kalte «fri renessanse». Som de fleste andre av de store byggverkene på utstillingsområdet var den dekorert med elektrisk belysning både ute og inne. 
Temple of Music hadde over 2 000 sitteplasser og et av de største orgler som noensinne har blitt bygget i USA.  


== Eksterne lenker ==
Temple of Music hos History of Buffalo
The Temple of Music – Buffalo Library
Ken Peplowski

Ken Peplowski (født 23. mai 1959 i Cleveland, Ohio) er en amerikansk klarinettist som er mest kjent for å spille swing og jazz. Han har noen ganger blitt sammenlignet med musikeren Benny Goodman på grunn av hans form innen tone og virtuositet. I over et tiår, spilte Peplowski hovedsakelig inn musikk hos Concord Records, mens hans siste utgitte album ble spilt inn for plateselskapet Nagel-Heyer Records.
I 2007 ble Peplowski kåret til rådgiver innenfor jazz under Oregon Festival som ble arrangert av American Music og musikk-direktøren for Jazz Fest som ble holdt på The Shedd, i Eugene, Oregon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ken Peplowski – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ken Peplowski på Internet Movie Database 
(en) Ken Peplowski hos The Movie Database 
(en) Ken Peplowski på Discogs 
(en) Ken Peplowski på MusicBrainz 
(en) Ken Peplowski på Spotify 
(en) Ken Peplowski på Songkick 
(en) Ken Peplowski på AllMusic
Hydro cup

Hydro Cup er en fotballturnering i Sunndal. 
Turneringen er for kommuner i Møre og Romsdal, og blir sponset av Norsk Hydro i Sunndal. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted