Connétable de France

Connétable de France (latin: comes stabulari «stallbror») («konstabel av Frankrike») var i middelalderen det høyeste militære embete og militær øverstkommanderende i Frankrike. Vedkommende hadde i teorien som kongens stedfortreder en høyere rang og myndighet enn alle de øvrige adelsmenn, og var kun underlagt kongen. I virkeligheten kunne det være gnisninger, dersom eksempelvis connétable de France var av lavadelig slekt. Dette var én av flere faktorer som bidro til det franske nederlaget i slaget ved Agincourt i 1415.
Embedet ble opprettet første gang i 1060 av Philip I, og den første som bar tittelen var Alberic. I 1627 ble embetet lagt ned av Richelieu og erstattet av Doyen des maréchaux, den eldste marskalk av Frankrike, og hadde etter dette kun seremoniell betydning.
Connétables symbol var et kunstferdig utformet sverd, som var i en blå skjede utsmykket med liljer (fleur de lys). Tradisjonelt ble sverdet overrakt i forbindelse med innsettelsen i embedet.


== Connétables de France 1060 – 1626 ==
NB: I enkelte perioder var det ikke utnevnt noen Connétable.

Huset CapetAlberic 1060–1065
Balberic 1065–1069
Gauthier 1069–1071
Adelelme 1071–1075
Adam 1075–1085
Thibaut, Seigneur de Montmorency 1085–1107
Gaston de Chanmont 1107–1108
Hugues le Borgne de Chanmont 1108–1135
Mathieu de Montmorency (d. 1160) 1138–?
Simon de Neauphle-le-Chateau 1165–?
Raoul de Clermont (d. 1191) 1174–1194
Dreux IV de Mello (1148–1218) 1194–1218
Mathieu I LeGrand Baron de Montmorency (d. 1231) 1218–1231
Amaury VI de Montfort (d. 1249) 1231–1240
Humbert V de Beaujeu (d. 1250) 1240–1248
Gilles II de Trasignies (d. 1275) 1248–1277
Humbert VI de Beaujeu (d. 1285) 1277
Raoul II de Clermin (d. 1302) 1277–1307
Gaucher de Chatillon (1249–1329) 1307–1329Huset ValoisRaoul I av Brienne, greve av Eu og Guînes (d. 1344) 1329–1344
Raoul II av Brienne, greve av Eu og Guînes (henrettet for forræderi 1350) 1344–1350, krigsfange i England, men henrettet umiddelbart er sin hjemkomst til Paris.
Charles de la Cerda (d. 1354) 1350–1354
Jacob I, greve av La Marche (1319–1362) 1354–1356
Valther VI av Brienne (c. 1304–1356, drept i slaget ved Poitiers 1356)
Robert Morean de Fiennes (1308–1372) 1356–1370
Bertrand du Guesclin (1320–1380) 1370–1380
Olivier V de Clisson (1336–1407) 1380–1392
Philip av Artois, greve av Eu (1358–1397) 1392–1397
Louis de Sancerre (1341–1402) 1397–1402
Charles d'Albret, Comte de Dreux (d. 1415, drept i slaget ved Agincourt). Tjentegjorde i to omganger: 1402–1411 og 1413–1415
Waleran III av Luxembourg, greve av Ligny (d. 1413) 1411–1413
Bernard VII, greve av Armagnac (d. 1418) 1415–1418
Karl II, hertug av Lorraine (1365–1431) 1418–1425
John Stewart, jarl av Buchan (f. ca. 1381– drept i slaget ved Verneuil 1424) tjente 1424
Arthur III, hertug av Bretagne (Arthur de Richemont)(1393–1458) 1425–?
Louis de Luxembourg, greve av Saint-Pol (1418–1475) 1465–?
Jean II le Bon de Bourbon (1426–1488) 1483
Charles III, hertug av Bourbon (1490–1527, drept under plyndringen av Roma 1527). 1518–1523
Anne de Montmorency, Grand Maitre de France (1492–1567, drept i slaget ved Saint-Denis) 1538–1567Huset BourbonHenri I de Montmorency (1570–1621) 1593–1621
Charles d'Albert, duc de Luynes (1621), 1621
François de Bonne, duc de Lesdiguières, Marskalk av Frankrike (1543–1636) 1622–1626 den siste connétable de France.Henrik VI av England som gjorde krav på Frankrikes krone utnevnte John Talbot, 1. jarl av Shrewsbury til connétable de France 1445.


== Se også ==
Konstabel


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Heraldica
Fransk site om Heraldik