jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Archaeoattacus staudingeri

Archaeoattacus staudingeri er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En svært stor (vingespenn 180-200 millimeter), mørkbrun påfuglspinner med sigdformede vinger, svært like på artene i slekten Attacus. Hver vinge har et trekantet, gjennomsiktig "vindu". Arten er mørkere og mer fiolettbrun enn slektningen Archaeoattacus edwardsii og vingespissene er gråaktige, ikke gulbrune.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten er kjent fra fastlandsdelen av Malaysia og fra Borneo. Den synes å være langt sjeldnere enn slektningen Archaeoattacus edwardsii.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Archaeoattacus Watson, 1914
Archaeoattacus staudingeri (Walter Rothschild|Rothschild, 1895)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Archaeoattacus staudingeri i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Archaeoattacus staudingeri hos NCBI 
(en) Kategori:Archaeoattacus staudingeri – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Archaeoattacus staudingeri – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Archaeoattacus. Med bilder av de fleste artene [1]
Moths of Borneo - Archaeoattacus staudingeri [2]
Attacus aurantiacus

Attacus aurantiacus er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 200 millimeter), brunoransje påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen.
Arten kan kjennes på at vingenes grunnfarge er temmelig lys og går mot oransje, og at de gjennomsiktige trekantene i vingene er nokså små.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Papua Ny-Guinea og ser ut til å være temmelig sjelden.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus aurantiacus Rothschild, 1895


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus aurantiacus i Encyclopedia of Life 
(en) Attacus aurantiacus i Global Biodiversity Information Facility 
Attacus aurantiacus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Attacus aurantiacus. Med bilde av arten [1]
Attacus caesar

Attacus caesar er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 230 millimeter), brunoransje påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen. Det er en av de aller største Attacus-artene. Vingene er nokså ensfarget brune, bare den ytterste spissen er lysere gråaktig. Hos hannen er de trekantede, gjennomsiktige flekkene i vingen ganske små, den på bakvingen nærmest T-formet, på forvingen er det i tillegg to små, gjennomsiktige flekker. De gjennomsiktige flekkene hos hunnen er derimot store og dråpeformede, på forvingen er de i tillegg to ganske store, smalt ovale flekker.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten lever på Filippinene, der den finnes på flere av de store øyene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus caesar Maassen, 1873


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus caesar i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Attacus caesar hos NCBI 
(en) Kategori:Attacus caesar – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Attacus caesar – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Attacus caesar. Med bilde av arten [1]
Attacus crameri

Attacus crameri er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 240 millimeter), brun påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen. Det er en av de største Attacus-artene, kanskje den aller største. Vingenes grunnfarge er nøytralt brun, de gjennomsiktige flekkene er nokså små hos hannen, store og dråpeformede hos hunnen.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten forekommer på øyene Seram, Ambon og Buru i Molukkene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus crameri C. Felder, 1861


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus crameri i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Attacus crameri – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Attacus crameri – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Attacus crameri. Med bilde av arten [1]
Friidrett under Sommer-OL 1900 – 4000 meter hinder menn

4000 meter hinder for menn var en av to hinderløp i friidratt under Sommer-OL 1900 i Paris. Det var det andre hinderløpet i lekene, dagen før, 15. juli, ble 2500 meter hinder arrangert. Åtte deltaker fra fem nasjoner deltok i hinderløpet som ble avviklet 16. juli 1900. De tre fremste fra 2500 meter hinder deltok også på det lengste hinderløpet. Sidney Robinson fikk en topp tre plassering i begge hinderløpene. Løpet besto av åtte runder på en 500-meters bane med standard hinder, steingjerde og vanngrav. 


== Resultater ==
De tre britiske løperne dominerte løpet og de passerte målstreken med få meters mellomrom.


== Kilder ==
International Olympic Committee.
De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Athletics 1900". Besøkt 18. mars 2006. Nettkilde: at [1] Arkivert 11. februar 2006 hos Wayback Machine..
Mallon, Bill (1998). The 1900 Olympic Games, Resultater for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc., Publishers. ISBN 0-7864-0378-0.
Attacus dohertyi

Attacus dohertyi er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 180 millimeter), brun påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen. Tross at arten er forholdsvis gigantisk er den en av de minste i slekten Attacus.
Vingenes grunnfarge er forholdsvis mørk grålig brun, det hvite tverrbåndet er markert og kantet med et belte av sølvgrå skjell. De trekantede, gjennomsiktige flekkene på vingene er middels store.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten lever på Timor og de nærliggende, mindre øyene Romang og Damar.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus dohertyi Rothschild, 1895


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus dohertyi i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Attacus dohertyi – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Attacus dohertyi – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Attacus dohertyi. Med bilde av arten [1]
Attacus erebus

Attacus erebus er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 230 millimeter), brun påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen. Hos denne arten har vingenes grunnfarge en klar, rødfiolett tone. Vingenes gjennomsiktige flekker er middels store og trekantede hos begge kjønn.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten lever på Sulawesi.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus erebus Frühstorfer, 1904


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus erebus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Attacus erebus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Attacus erebus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web: Attacus erebus. Med bilde av arten
Attacus inopinatus

Attacus inopinatus er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 220 millimeter), brun påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen. Vingenes gjennomsiktige flekker er nagleformede hos hannen, hos hunnen er de store og dråpeformede, med to ekstra, avlangt ovale flekker som er særlig store på forvingen.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten lever bare på Flores.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus inopinatus Jurriaanse & Lindemans, 1920


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus inopinatus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Attacus inopinatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Saturniidae Web - Attacus inopinatus. Med bilde av arten [1]
Wolfgang Böhme (zoolog)

Wolfgang Böhme (født 21. november 1944) er en tysk herpetolog.
Han er utdannet ved Universitetet i Kiel. Han var ansatt ved Zoologisches
Forschungsmuseum Alexander Koenig (ZFMK) i Bonn 1971–2010. Böhme er særlig kjent for forskning på varaner og er forfatter til nesten 80 publikasjoner om denne gruppen av øgler. Han har beskrevet to underarter, tolv arter og en underslekt av varaner.
Ifølge Reptile Database er minst elleve krypdyrarter oppkalt etter Böhme:[1]

Cerastes boehmei WAGNER & WILMS, 2010
Kinyongia boehmei (LUTZMANN & NECAS, 2002)
Leiolepis boehmei DAREVSKY & KUPRIYANOVA, 1993
Lygosoma boehmei ZIEGLER, SCHMITZ, HEIDRICH, VU & NGUYEN, 2007
Pachydactylus boehmei BAUER, 2010
Pseudoboodon boehmei RASMUSSEN & LARGEN, 1992
Tarentola boehmei JOGER, 1984
Trapelus boehmei WAGNER, MELVILLE, WILMS & SCHMITZ, 2011
Tropidophorus boehmei NGUYEN, NGUYEN, SCHMITZ, ORLOV & ZIEGLER, 2010
Tropiocolotes wolfgangboehmei WILMS, SHOBRAK & WAGNER, 2010
Varanus boehmei JACOBS, 2003


== Referanser ==


== Litteratur ==
A. Koch, K. Philipp og T. Ziegler (2010). «The Monitor Man: A Story of Stunning Discoveries and Charismatic Creatures» (PDF). Biawak. 4 (4): 132—152. ISSN 1936-296X. Arkivert fra originalen (PDF) 26. september 2013.
Attacus intermedius

Attacus intermedius er en sommerfugl som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn ca. 220 millimeter), brun påfuglspinner med sigdformede forvinger, særlig hos hannen, som er spinklere og mer smalvinget enn hunnen.
Vingenes lyse tverrstripe er kantet med sølvgrå skjell på yttersiden, de gjennomsiktige flekkene er middels store.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike slags busker og trær. Disse artene kan utnytte en rekke forskjellige fødeplanter. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg, men overlever på fett de har lagret fra larvetiden. De svære hunnene sitter mest i ro og sender ut feromoner, som de aktive hannene kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Arten lever bare på Tanimbar-øyene i Indonesia.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae – 59 slekter med ca. 500 arter. Muligens en parafyletisk gruppering.
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Attacus Linnaeus, 1767
Attacus intermedius Jurriaanse & Lindemans, 1920


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Bilder av artene


== Eksterne lenker ==
(en) Attacus intermedius i Global Biodiversity Information Facility 
Saturniidae Web - Attacus intermedius. Med bilde av arten [1]
Ivar Alnæs

Ivar Johannes Alnæs (født 5. oktober 1868 i Fredrikstad, død 2. april 1956) var en norsk skolemann og språkforsker.


== Liv og virke ==
Ivar Alnæs var sønn av skolebestyrer Jørgen Lauritz Alnæs og bror av komponisten Eyvind Alnæs. Han ble student i 1887 og cand. mag. i 1894. Han var adjunkt og overlærer ved Hammersborg skole i Kristiania fra 1902 til 1917. Fra 1918 til 1937 var han rektor for Aars og Voss skole. Dessuten underviste han ved Det Kongelige Frederiks Universitet (dagens Universitetet i Oslo) fra 1918.
Alnæs var redaktør for tidsskriftet Den høiere skole fra 1902 til 1913 og Kirkedepartementets konsulent i rettsskrivningsspørsmål fra 1907. Fra 1913 til 1917 var han medlem av departementets rettskrivningskomité. Han var formann i Filologenes og Realistenes landsforening fra 1922 til 1925 og ble medlem av Videnskabs-Akademiet i Oslo i 1928.
Han utga lærebøker på engelsk og norsk, samt en Brev- og formularbok og en Norsk uttaleordbok. I 1916 ble han dr. philos. med en avhandling om Norsk sætningsmelodi, dens forhold til ordmelodien.


== Kilder ==
«ALNÆS Ivar», i Hvem er hvem?. Oslo: Aschehoug, 1948.
Lilly Heber

Olivia Johanne Dorothea «Lilly» Heber (født 28. mai 1879 i Gol, død 17. mars 1944) var en norsk litteraturviter, forfatter og redaktør.Etter examen artium i 1900 fra Aars og Voss' skole jobbet hun ved Rolls pikeskole og studerte filologi.  Hun disputerte til dr. phil. i 1915 med en avhandling om Norsk realisme i 1830- og 40-aarene. Fra 1916 til 1920 oppholdt hun seg meget utenlands, før hun i 1922 bosatte seg på Blommenholm.Hun utga Camilla Colletts verker i 1913 og skrev bøker om Alvilde Prytz og Annie Besant. Hun skrev også selv en roman, Det dages (1918). Hun redigerte tidsskriftet Stjernen fra 1922 til 1928 og Nyorientering («Internasjonalt tidsskrift for Krishnamurtis ideer») fra 1929.


== Familie ==
Hun var datter av prost Andreas Emil Hansen (1837–1919) og Anna Judith Sørensen (1848–1929). Søstera Abigail Heber g. Magnussøn (1884–1968) ble skuespiller. Heber var egentlig oldemoras etternavn som de fikk kongens lov til å anta. Søsteren Judith Heber var pianist og komponist.


== Utgivelser ==
Heber, Lilly (1913). Camilla Collett. Kristiania: Gyldendal. 
Heber, Lilly (1914). Norsk realisme i 1830 og 40 aarene: et bidrag til Intelligenspartiets historie. Kristiania: Olaf Norli. 
Heber, Lilly (1918). Det dages. Kristiania: Norli. 
Heber, Lilly (1921). Det nye som gror: en samling konturer av moderne åndsstrømninger. Kristiania: Norli. 
Heber, Lilly (1927). Annie Besant: en moderne pioner : biografisk skitse. Oslo: Norli. 
Heber, Lilly (1931). Krishnamurti: the man and his message : a contribution to the history of modern re-orientation. London. 
Heber, Lilly (1938). Livets tre: roman. Oslo: Norli. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(no) Publikasjoner av Lilly Heber i BIBSYS
Friidrett under Sommer-OL 1900 – 5000 meter lag menn

5000 meter lag for menn var en av løpøvelsene i friidrett under Sommer-OL 1900 i Paris. Det var første gangen en lagkonkurranse i løping var med på det olympiske programmet. Det var kun to lag, med fem løpere på hvert lag, som deltok i konkurransen som ble avviklet 22. juli 1900. Det var et fransk lag og et blandet lag som besto av fire britiske løpere og en fra Australia. Alle ti løperne løp ti runder på en 500 meters bane der det kun var plasseringen i løpet som gjaldt, og det laget som fikk lavest poengsum vant. 


== Resultater ==


=== Individual plassering ===


=== Lagplassering ===


== Kilder ==
International Olympic Committee.
De Wael, Herman. Herman's Full Olympians: "Athletics 1900".  Besøkt 18. mars 2006. Nettkilde: [1] Arkivert 11. februar 2006 hos Wayback Machine..
Mallon, Bill (1998). The 1900 Olympic Games, Resultater for All Competitors in All Events, with Commentary. Jefferson, North Carolina: McFarland & Company, Inc., Publishers. ISBN 0-7864-0378-0.
Vuelta Ciclista a Murcia

Vuelta Ciclista a Murcia er et spansk etapperitt i landeveissykling som arrangeres hvert år i mars. Rittet har blitt arrangert siden 1981. Rittet er fra 2013 et endagersritt, klassifisert som 1.1 og er en del av UCI Europe Tour. 


== Vinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
Offisiel nettside
Jens Jonas Jansen

Jens Jonas Elstrand Jansen (født 8. mars 1844 i Hobøl, død 1. august 1912) var en norsk prest.
Jansen var sønn av lensmannen i Skjeberg. Han ble student fra Nissens Latin- og Realskole i 1861 og cand. theol. i 1868. Som student var han lærer ved forskjellige skoler i Christiania, blant andre Heltbergs latinskole. I 1873 ble han utnevnt til personalkapellan i Skjeberg, hvor han ble værende til 1883, da han ble utnevnt til sogneprest i Varteig. Fra 1890 var han sogneprest i Røyken, men han tok avskjed i 1898 på grunn av sykdom.
Jansen skrev en rekke bøker og artikler om religiøse og kirkelige spørsmål. Særlig ble han kjent for sine prekensamlinger, som var holdt i en hverdagslig taleform. Han oversatte Clemens Romanus' 1ste Brev til Korinthierne til norsk i serien Vidnesbyrd af Kirkefædrene.


== Litteratur ==
«Jansen, Jens Jonas Elstrand», i Aschehougs konversationsleksikon, bind 5. Kristiania: Aschehoug, 1922.
«Jansen, Jens Jonas Elstrand», i Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880, bind 3.
Oscar Moe

Oscar Moe (1846–1918) var en norsk prest og kirkehistoriker.
Oscar Moe var sønn av en skomakermester. Han gikk på den Tordenskioldske Borgerskole i Holmestrand og ville først bli handelsmann. Senere fikk han anledning til å studere, og ble cand. theol. i 1871. Etter å ha arbeidet som lærer på Kongsberg ble han i 1873 utnevnt til kallskapellan på Modum og i 1880 til sogneprest på Kampen i Kristiania, hvor han ble værende til han gikk av i 1917.
Ved siden av sitt praktiske arbeid som prest, var Moe beskjeftiget med vitenskapelige studier, særlig innenfor kirkehistorie. Han oversatte dessuten Augustins Om Guds Stat i serien Vidnesbyrd af Kirkefædrene.
Han var far til teologen Olaf Edvard Moe (1876–1963).


== Litteratur ==
L. Selmer: «Moe, Oscar», i Norsk biografisk leksikon, bind 9. Oslo: Aschehoug, 1940, s. 283–284.


== Referanser ==