Andreas Hammerschmidt

Andreas Hammerschmidt (1610/1611 – 1675) var en tysk organist og en av de mest populære kirkemusikk-komponistene i det tyske språkområdet på midten av 1600-tallet.


== Liv ==
Faren, Hans Hammerschmidt, var en salmaker fra Zwickau i Fristaten Sachsen. Intet er kjent om Andreas' biologiske mor, faren giftet seg for andre gang i 1614. Under rekatoliseringen av Böhmen, sannsynligvis mellom mars og august 1626, måtte familien flykte fra Brüx. De slo seg ned i Freiberg der faren fikk borgerrettigheter i 1629.

Hammerschmidts musikalske utdanning er ukjent. Han fikk sin første organistpost i 1633 og året etter ble han Christoph Schreibers etterfølger som organist i St. Petri i Freiberg. I 1637 fikk Hammerschmidt borgerrettigheter som organist i byen og giftet seg samme år med Ursula Teufel, datter av en kjøpmann fra Praha. Sammen fikk de seks barn – bare to døtre overlevde barndommen.
Etter at Schreiber døde, ble Hammerschmidt på ny hans etterfølger, denne gangen som organist i St. Johannis i Zittau der han ble livet ut. Zittau var den gang en rik by og Hammerschmidt ble etterhvert en holden mann som eide flere hus i byen. Han tonesatte salmetekster, bidro med stoff i skolebøker og publiserte årvisse samlinger med egne komposisjoner, gjerne utstyrt med forord av  Heinrich Schütz og Johann Rist. Han fikk også eksklusivt privilegium på klaverundervisning i Zittau og fungerte som forvalter i landsbyen Waltersdorf og av skogene rundt.
Hammerschmidt hadde et hissig gemytt og lå i konflikter med komponisten Johann Rosenmüller i Leipzig og andre.


== Musikk ==
Hammerschmidt skrev sanger, kantater, motetter og instrumentalmusikk. Hovedvekten ligger på vokal kirkemusikk i en typisk barokk stile concertato. Mange av komposisjonene er en form av koral monodi, en tilpasning av den tidlige italienske barokkstilen monodi som hadde som mål å  oppfylle en kirkelig, og spesielt protestantisk, funksjon. Hammerschmidt var en representant for den andre komponistgenerasjonen som plukket stilmidler fra italiensk musikk for å skape dem om til en tysk barokktradisjon, og han hører til i samme tradisjon evangelisk-lutherske kirkekomponister som Heinrich Schütz og Johann Sebastian Bach.
Melodiene til Hammerschmidt ble regnet som fengende og enkle, og ettertiden holdt ham for å være lettvekter. Manfred Bukofzer skrev at Hammerschmidt «vannet ut Schütz' nyskapninger for å tilpasse dem massenes smak.» Johann Beer ilte i 1719 til Hammerschmidts forsvar: «for når det gjelder å ære Gud, har han gjort mer enn tusen operakomponister.»


== Verk i utvalg ==
Erster Fleiß allerhand neuer Paduanen, Galliarden, Balletten, Mascharaden, Francoischen Arien, Courenten u. Sarabanden, 5 St. auf Violen, Generalbaß. 1636 (2. opplag 1639, 3. opplag 1648, 4. opplag 1650; red.  Helmut Mönkemeyer, 1939)
Ander Tl. neuer Paduanen usw. 5 uns 3 St. auf Violen, Generalbaß, 1639 (2. opplag 1650, 3. opplag 1658)
Musicalische Andachten, 5 deler, I (Geistliche Konzerte), 1639; II (Geistliche Madrigalien), 1641 (2. opplag 1650; 3. opplag 1659); III (Geistliche Symphonien), 1642 ((Online-Ausgabe, ca. 85 MB) 2. opplag 1652); IV (Geistliche Motetten und Konzerte), 1646 (2. opplag 1654; 3. opplag 1669); V (Chormusik), 1653
Weltl. Lieder oder Liebesgesänge. I, 1642 (2. opplag 1651); II, 1643 (2. opplag 1650); III (Geist- und weltliche Oden und Madrigalien), 1649
Dialogi oder Gespräche zw. Gott u. einer gläubigen Seelen. I, 1645 (4. opplag 1669; bearb v. A. W. Schmidt, in: DTÖ VIII/1, Wien 1901); II (Das Hohelied Salomonis in Opitz' Übertr.), 1645 (2. opplag 1652; 3. opplag 1656; 4. opplag 1658)
Motettae unius et duarum vocum. 1649
Lob- u. Danklied. Ps 84 (9st.), 1652
Musical. (2. Tl.: Geistl.) Gespräche über die Evangelia. I, 1655; II, 1656
Neue Musikalische Katechismus-Andachten. Lüneburg 1656 (38 åndelige sanger)
Fest-, Buß- u. Danklieder (5 Sing- u. 5 Instr.stimmen mit Generalbaß. 1658/59
Kirchen- u. Tafelmusik (Geistliche Konzerte), 1662
Missae (nur Kyrie und Gloria, als Missae breves, 5-l2st.), 1663
Fest- u. Zeit-Andachten (6st.), 1671


== Nyutgivelser ==
Erster Fleiß. Instrumentalwerke zu 3 u. 5 St. red. Helmut Mönkemeyer, = Das Erbe Dt. Musik 49, Abt. Kammermusik VII, Kassel 1957
Weltl. Oden oder. Liebesgesänge (1642–1649). red. Hans Joachim Moser, = Das Erbe Dt. Musik 43, Abt. und Sologesang V, Mainz 1962
Ausgew. Kirchenmusik. red. Diethard Hellmann, = Geistl. Chormusik IV, Das Chorwerk alter Meister VI, Stuttgart 1964
weitere (Einzel-).Ausgg. red. dems. u. D. Hildebrandt, ebd. 1964 ff.


== Diskografi ==
Ensemble Sagittarius, Maîtrise de Radio France, (Michel Laplénie): Andreas Hammerschmidt, Motets extraits des Musicalische Andachten, des Fest-, Buß- und Danklieder et des Fest- und Zeitandachten. MPO assai, Radio France, 2000
Hesperion XX (Jordi Savall): Andreas Hammerschmidt, Vier Suiten aus der Sammlung «Erster Fleiß». Ars Musici, Freiburg 1986
Himlische Cantorey. J. Rosenmüller Ensemble, Knabenchor Hannover (Jörg Breiding): VERLEIH UNS FRIEDEN, Geistliche Vokalmusik von Andreas Hammerschmidt, NDR/Rondeau Production, Windsbach 2005
Weser-Renaissance Bremen (Manfred Cordes): Andreas Hammerschmidt, Sacred Works. Kirchen- und Tafelmusik (1662). Motettae unius et duarum vocum (1649). Classic production osnabrück, Georgsmarienhütte, 2003


== Referanser og noter ==


== Litteratur ==
(de) Robert Eitner: «Hammerschmidt, Andreas». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 10, Duncker & Humblot, Leipzig 1879, s. 488 f.
(de) Friedrich Wilhelm Bautz: «Hammerschmidt, Andreas» i Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon (BBKL). Bind 2, Hamm 1990, ISBN 3-88309-032-8, sp. 509–510.
(de) Gertraut Haberkamp: «Hammerschmidt, Andreas.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 7, Duncker & Humblot, Berlin 1966, ISBN 3-428-00188-5, s. 594 (digitalisering).
Johannes Günther Kraner, «Andreas Hammerschmidt,» in The New Grove Dictionary of Music and Musicians, ed. Stanley Sadie.  20 vol.  London, Macmillan Publishers Ltd., 1980.  ISBN 1-56159-174-2
Manfred Bukofzer, Music in the Baroque Era.  New York, W.W. Norton & Co., 1947.  ISBN 0-393-09745-5
Hammerschmidt, Andreas: Werkverzeichnis. I Friedrich Blume (red.): Répertoire International des Sources Musicales. Kassel 1974
Diana Rothaug: Hammerschmidt, Andreas. I Ludwig Finscher (red.): Die Musik in Geschichte und Gegenwart. Band 27, Kassel 2003


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Andreas Hammerschmidt i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Utvalgte verk (noter), red. Hugo Leichtentritt i serien Denkmäler deutscher Tonkunst (I. Folge, bind. 40), Leipzig 1910
(en) Fritt tilgjengelige noter av Andreas Hammerschmidt i International Music Score Library Project

(en) Fritt tilgjengelige noter av Andreas Hammerschmidt i Choral Public Domain Library (ChoralWiki)