Rashi

Rashi, eller Rasji, egentlig Shlomo Yitzhaki (hebraisk: רבי שלמה יצחקי), eller på latin Salomon Isaacides, men er i dag mest kjent under sitt akronym Rashi (hebraisk: רש"י, fra RAbbi SHlomo Itzhaki; født 22. februar 1040 i Troyes, død 13. juli 1105 samme sted), var fransk rabbiner.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han ble født i byen Troyes i nordlige Frankrike. Det var i hjembyen hvor han begynte med sine studier for senere å reise rundt om i Europa og studere under de fremste lærde i Europa. Etter sine studier vendte Rashi tilbake til Troyes hvor han opprettet en jødisk skole som senere ble et sentrum for halakhástudier.


=== Rabbiner og tora-kommentator ===
Han ble høyt ansett som en betydelig bidragsyter av Tora-studier innenfor askenasisk jødedom. Han er kjent som forfatter av omfattende kommentarer på Talmud, foruten også omfattende kommentarer på Tanákh (den hebraiske Bibelen). Han er betraktet som «far» av alle kommentarer som fulgte på Talmud (det vil si Baalei Tosafot) og Tanákh (det vil si Ramban, Ibn Ezra, Ohr HaChaim, og andre).Hyllet for hans evne til presentere den grunnleggende mening av teksten på en konsis, kortfattet, og klar måte, har Rashi appellert både til lærde forskere som til studenter, og hans verker har forblitt sentrale for dagens jødiske studier. hans kommentarer på Talmud, som dekker det meste av babylonske Talmud, Talmúd bablí, (totalt 30 traktater), har blitt inkludert i hver eneste utgave av Talmud siden dens første utgivelse av Daniel Bomberg på 1520-tallet. Hans kommentarer til Tanákh — særlig hans kommentarer til Chumasch («De fem bøkene til Moses») — er en uunnværlig støtte for studenter på alle nivåer. Den sistnevnte kommentaren alene tjener som grunnlag for mer enn 300 «superkommentarer» som analyserer Rashis valg av språk og sitater, skrevet av en del av de store navnene i rabbinsk litteratur.Rashis etternavn Yitzhaki er avledet fra hans fars navn, Yitzhak. Akronymet er tidvis fantasifullt utvidet til Rabban Shel YIsrael (Lærer av Israel), eller som Rabbenu SheYichyeh (Vår rabbiner, må han leve). Han kan bli omtalt i hebraiske og arameiske tekster som henholdsvis «Shlomo sønn av rabbiner Yitzhak»; «Shlomo sønn av Yitzhak»; og «Shlomo Yitzhaki», og lignende.Rashi og hans familie overlevde de betydelige antisemittiske utbruddene da han var 45 år gammel. Mange av hans lærere, som var blant jødedommens fremste, og hans mentorer, overlevde ikke. Som følge av brenningen av en yeshiva (jødisk lærested) i Mainz og Worms av korsfarere og andre preget av jødehat, begynte Rashi en ny skole i Troyes i Frankrike. Den ble meget vellykket og varte i flere generasjoner (fram til Det annet korstog).
Et tegn på hvor viktig hans kommentarer er kan bli sett i hans kommentar til Tora i den første trykte boken på hebraisk som skjedde i 1475 i den italienske byen Reggio. Skrifttypen som ble benyttet ved trykkingen har siden blitt kjent som Rashiskrift. Selv den første utgaven av Talmud som ble trykt hadde Rashis kommentarer med, og var skrevet langs margene. Denne versjonen ble trykt i årene 1520 til 1523 av Daniel Bomberg i Venezia. Alle fullstendige utgaver av den babylonske Talmund har fortsatt i våre dager Rashis kommentarer på samme vi i margene. Selv mens han levde gjorde hans kunnskap inntrykk på omgivelsene og Frankrike til et sentrum av Tora-studier.
Rashi etterlot seg ingen sønner som fortsatte hans arv, tradisjonen ble videreført av hans svigersønner og barnebarn.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Groth, Bente (2002): Judendomen – kultur, historia, tradition, s. 196 -197
Cohn-Sherbok, Dan (2003): Judaism- history, belief and practise, s. 160


== Eksterne lenker ==


=== Ressurser ===
Resources > Medieval Jewish History > Rabbis > Rashi, det jødiske senteret for historiske ressurser, Prosjekt Dinursenteret for forskning i jødisk historie ved Det hebraiske universitetet i Jerusalem
Biografi, legenden, kommentatoren og mer, Rashi900.com


=== Wikisource ===
Chisholm, Hugh, red. (1911): «Rashi». Encyclopædia Britannica (11. utg.). Cambridge University Press.
«Rashi». The Nuttall Encyclopædia. 1907.