jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nordlige Yan

Nordlige Yan (hanzi: 北燕; hanyu pinyin: Bĕiyàn) regnes som et av sekstenkongerikene i Kinas historie, og hadde sitt senter i dagens Liaoning. Den første herskeren, Murong Yun, var en etnisk koreaner og etterkommer fra riket Goguryeos herskere, mens de to følgende herskerne fra Féng-familien var hànkinesere, og derfor blir staten beskrevet som etnisk hànkinesisk.Alle Bĕiyàns herskere erklærte seg for keiser.


== Bĕiyàns herskere ==


== Litteratur ==
Thomas J. Barfield: The Perilous Frontier: Nomadic Empires and China. Blackwell, Cambridge (MA)/Oxford 1989
Albert E. Dien: Six Dynasties Civilization. Yale University Press, New Haven/London 2007.
David A. Graff: Medieval Chinese warfare, 300–900. Routledge, London o. a. 2002
Bjarne Berg

Bjarne Berg (født 6. juni 1950, død 9. mai 2010) var en norsk svømmer, journalist og forretningsmann. Han er mest kjent som nyhetsredaktør i TV 2 i årene 1992-2000 og senere for selskapene Vizrt og Hardball.
Berg vokste opp i Fana som sønn av redaktøren Arthur Bjarne Berg. Han arbeidet som journalist i Dagbladet og Bergens Tidende før han ble ansatt i TV 2 i 1992. I TV 2 overtok han allerede i startåret 1992 for Finn H. Andreassen som nyhetsredaktør. Berg var sentral i oppbygningen av TV 2-nyhetene og senere også Storm Weather Center.
Berg ble i 2001 sjef for grafikkselskapet Vizrt og var med på å starte investeringsselskapet Hardball.
Berg var en aktiv konkurransesvømmer, trener og administrator. Han satte Norgesrekord i 1970: 1.02,3 minutter på 100 meter butterfly og 2.16,6 på 200 meter butterfly.


== Eksterne lenker ==
Bjarne Berg er død - nettavisen.no
Bjarne Berg er død - aftenposten.no
Li Fangying

Li Fangying (kinesisk: 李方膺, født 1696 i Nantong i provinsen Jiangsu i Kina, død 1755) var en kinesisk maler. Han var fylkesmagistrat i tyve år. Som maler var han mest kjent for gjengivelse av planter, særlig av furuer, bambus, plommetreblomstring og orkideer. Han ble regnet som en av de åtte eksentrikere fra Yangzhou.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
China culture
Museum of Fine Arts Boston
Gallery with short bio
Coladenia

Coladenia er en gruppe (slekt) av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). 


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 40 millimeter), brunlige smygere. Vingene har gjerne en lys, gyllen fargetone. De har delvis gjennomsiktige, lyse flekker og ofte også små, rødlige flekker.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Sørøst-Asia, fra Sri Lanka i vest til Sulawesi i øst.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Tagiadini Mabille, 1878 – ca. 170 arter fordelt på 27 slekter, for det meste i tropene i den gamle verden
slekten Coladenia Moore, 1881
Coladenia agni (de Nicéville, 1884)
Coladenia agnioides Elwes & Edwards, 1897
Coladenia buchananii (de Nicéville, 1884)
Coladenia fenestrata Devyatkin, 2008
Coladenia hoenei Evans, 1939
Coladenia igna (Semper, 1892)
Coladenia indrana (Moore, 1866)
Coladenia kehelatha (Hewitson, 1878)
Coladenia koiwayai Maruyama & Uemura, 2008
Coladenia laxmi (de Nicéville, 1889)
Coladenia maeniata Oberthür, 1896
Coladenia minor Chiba, 1991
Coladenia nankoshana (Shimonoya & Murayama, 1976)
Coladenia neomaeniata Fan & Wang, 2006
Coladenia ochracea de Jong & Treadaway, 1992
Coladenia palawana (Staudinger, 1889)
Coladenia semperi Elwes & Edwards, 1897
Coladenia sheila Evans, 1939
Coladenia similis de Jong & Treadaway, 1992
Coladenia tanya Devyatkin, 2002
Coladenia uemurai Huang, 2003
Coladenia vitrea (Leech, 1894)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Coladenia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 13.6. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Coladenia i Encyclopedia of Life 
(en) Coladenia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Coladenia hos NCBI 
(en) Kategori:Coladenia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Coladenia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av Coladenia indrana
Xia (sekstenkongerikene)

Xià (hanzi: 夏) regnes som et av sekstenkongerikene i Kinas historie. Det ble grunnlagt av den xiongnuiske Tiěfú-stammen (tradisjonell kinesisk: 鐵弗; forenklet kinesisk: 铁弗), hvis høvdinger hadde familineanvet Liú. I 407 opprettet tiěfúhøvdingen Liu Bobo, som samtidig forandret familienavnet til Hèlián. 
Selv om Xià bare varte fram til 431, var dets hovedstad Tongwancheng i Ordos en godt befestet og moderne by som kom til å tjene som grensegarnison fram til Song-dynastiet. Dens ruiner ble oppdaget under Qing-dynastiet, og kan i dag fremdeles ses i Indre Mongolia. 
Weishu beretter at Liu Kurens stamme, kalt Dugu, var etterkommere etter xiongnuene. Yao Weiyuan (姚薇元) mente at Dugu var et alternativt navn for Tuge (屠各), den xiongnuiske aristokratiske klanen som overtok etternavnet Liú, hvis medlemmer også styrte over staten Tidligere Zhao. Videre mener han at "Tuge" er en alternativ form av "Tuhe" (徒河), som er den grenen av xianbeiene som Murong-familien nedstammet fra. Liú-familien (Dugu) var også kjent som Tiěfú, et begrep som betydde at de hadde xiongnuiske fedre og xianbeiske mødre. Derfor er det rimelig å regne med at Dugu var i alle fall halvt xianbeisk. 
Alle Xiàs herskere erklærte seg for keiser.


== Tiěfústammen og Xiàs herskere ==


== Litteratur ==
Thomas J. Barfield: The Perilous Frontier: Nomadic Empires and China. Blackwell, Cambridge (MA)/Oxford 1989
Albert E. Dien: Six Dynasties Civilization. Yale University Press, New Haven/London 2007.
David A. Graff: Medieval Chinese warfare, 300–900. Routledge, London o. a. 2002
Wu hu

Wǔ hú (pinyin; hanzi: 五胡) eller de fem barbariske stammene er et kinesisk begrep for ikke-kinesiske nomadiske folk fra nord som innvandret til Kina, hvor de som satte i gang Wu hu-opprøret i 304 til 316 mot Jìn-dynastiet og opprettet mange av sekstenkongerikene i en periode fra 304 til 439 e.Kr. 
Begrepet wǔ hú ble først brukt i historieverket Shiliuguo Chunqiu. Flere andre begreper (xiongnu, hu, zhuhu) har omtrent samme betydning – ikkekinesiske folkegrupper som innvandret til Kina under Jìn-dynastiet. De fem stammene defineres som regel som xiongnu, xianbei, di, qiang og jie, mens noen historikere kan ha sine egne definisjoner.
Senere historikere har funnet ut at det i virkeligheten var flere enn fem stammer som tok del i hendelsene.
Charlie Day

Charles Peckham «Charlie Day»  (født 9. februar 1976) er en amerikansk skuespiller, regissør, filmprodusent og skribent. Han vokste opp i New York med en mor som pianolærer og far som engelsk- og musikkprofessor.


== Karriere ==
Charlie Day er aller mest kjent fra situasjonskomedien It's Always Sunny in Philadelphia hvor han spiller Charlie Kelly. Han er også skribent og regissør av serien. Utenom denne har han gjort opptredener på serier som The Watch, Law & Order og Reno 911!. I 2011 hadde han også en av hovedrollene i Horrible Bosses sammen blant annet Colin Farrell, Jason Bateman og Jennifer Aniston. Day er åpenbart av musikalsk natur, noe vi gang på gang får se gjennom hans karakter på It's Always Sunny in Philadelphia. Han har bidratt med en del av soundtracket til serien samt vært svært delaktig med oppførelsen av musikalen "The Nightman Cometh" (Its always sunny in philadelphia sesong 4).
I 2011 ble Charlie Day nominert for beste skuespiller i en TV-serie, komedie eller musikal for hans rolle i It's Always Sunny in Philadelphia under Satellite Awards.


== Familie ==
Charlie Day giftet seg i 2006 med skuespilleren Mary Elizabeth Ellis som også er sentral på It's Always Sunny in Philadelphia som karakteren «The Waitress». I serien er karakteren til Charlie Day ulykkelig forelsket i karakteren til Mary Elizabeth Ellis.


== Filmografi ==


== Eksterne lenker ==
(en) Charlie Day på Internet Movie Database 
(sv) Charlie Day i Svensk Filmdatabas 
(da) Charlie Day på Filmdatabasen 
(da) Charlie Day på Scope 
(fr) Charlie Day på Allociné 
(en) Charlie Day på AllMovie 
(en) Charlie Day hos Turner Classic Movies 
(en) Charlie Day hos Rotten Tomatoes 
(en) Charlie Day hos The Movie Database 
(en) Charlie Day hos Behind The Voice Actors
Guillaume Le Gentil

Guillaume Le Gentil, fullt navn Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière (født 12. september 1725 i Coutances, død 22. oktober 1792 i Paris), var en fransk astronom. Han er kjent for sine to forsøk på å observere venuspassasjer, først i 1761 og deretter i 1769. Begge forsøk var mislykkede.Som astronom gjorde han flere oppdagelser bl.a. Messier objektene M32, M36 og M38 og en del asterioder. I forbindelse med venuspassasjen i 1761 ble vitenskapsmenn sendt rundt til flere steder på jorden for å observere. Venuspassasjen kunne brukes til å beregne avstanden mellom sola og jorden, noe som på den tiden ikke var kjent. Gentil skulle observere passasjen fra Pondicherry (fransk koloni) i India. På vei dit brøt det ut krig mellom Frankrike og England (syvårskrigen) det forsinket reisen hans kraftig, når skipet endelig kom til Pondicherry oppdaget de at engelskmennene hadde okkupert området, da snudde skipet og seilte til Mauritius, på vei dit ble de forsinket av dårlig vær og en dag før ankomst skjedde venuspassasjen. Det var perfekt vær, men på grunn av bølger beveget skipet seg slik at Gentil ikke klarte å gjøre målingene. Når han først hadde gjort reisen bestemte han seg for å bli for å observere neste venuspassasje (de skjer i par med 8 års mellomrom med  105 eller 121 år til neste par). Etter at okkupasjonen av Pondicherry var over reiste han dit. Når han endelig hadde bygt et observatorium og ventet 8 år på neste passasje kom det akkurat i det passasjen begynte en sky forbi og han klarte ikke å observere noe. Han reiste så hjem, når han kom hjem hadde han vært borte i 11 år, på grunn av krigen hadde ingen av brevene han hadde sendt kommet frem. I Frankrike var han blitt erkært død, plassen hans i vitenskapsakademiet var gitt til en annen, alt han eide var gitt som arv til nevøene hans og kona hadde giftet seg på nytt.


== Referanser ==
Friggkåpa

Friggkåpa er en isbre i Dickson Land på Spitsbergen, Svalbard. Den dekker de sentrale delene av Friggfjella, og har utløpere til Hugindalen i nord, Lyckholmdalen i vest, og Odindalen i øst. 
Friggkåpa har navn etter Frigg, en gudinne i norrøn mytologi.


== Referanser ==
Jónas Hallgrímsson

Jónas Hallgrímsson (født 16. november 1807 i Öxnadalur, død 26. mai 1845 i København) var en islandsk poet, forfatter og naturhistoriker. Han var en av grunnleggerne av tidsskriftet Fjölnir, som først ble publisert i København i 1835. Tidsskriftet ble brukt av Jónas og andre Fjölnismenn til å promotere islandsk nasjonalisme.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Jónas Hallgrímsson, Landsbókasafn Íslands (islandsk)
Biographical Sketch of Jónas Hallgrímsson, University of Wisconsin-Madison (engelsk)
Arthur Darvill

Thomas Arthur Darvill (født 17. juni 1982 i Birmingham) er en britisk skuespiller som i yrkessammenheng benytter navnet  Arthur Darvill. Han er kjent for sitt skuespill som Terre Haute (2006) og Swimming with Sharks (2007). Han er også kjent for sin rolle som Den ellevte Doktorens følgesvenn Rory Williams i TV-serien Doctor Who. Han spiller også rollen som pastor Paul Coates i TV-serien Broadchurch.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Arthur Darvill på Internet Movie Database 
(fr) Arthur Darvill på Allociné 
(en) Arthur Darvill på AllMovie 
(en) Arthur Darvill hos Rotten Tomatoes 
(en) Arthur Darvill hos TV Guide 
(en) Arthur Darvill hos The Movie Database 
(en) Arthur Darvill hos Internet Broadway Database 
(en) Arthur Darvill hos Behind The Voice Actors
Pentanol

Pentanol er en alkohol med fem karbonatomer og molekylformel C5H12O.
Pentanol er en fargeløs væske med en ubehagelig aroma. Det finnes 8 alkoholer med denne molekylformelen. Esteren dannes fra smørsyre og pentanol, pentyl butyrate og lukter aprikos. Esteren dannes av eddiksyre og pentanol, amylacetat (pentyl acetate) og lukter som banan.
Pentanol kan tilberedes ved fraksjonert destillasjon av fuselolje. For å redusere bruken av fossilt brensel er forskning på gang for å oppdage kostnadseffektive metoder for å utnytte gjæring for å produsere bio-pentanol.
Pentanol kan brukes som løsemiddel for belegg CD-er og DVD-er. Et annet bruksområde er som erstatning for bensin.
Paul McGann

Paul McGann (født 14. november 1959) er en britisk skuespiller, som gjorde seg allment kjent gjennom BBCs The Monocled Mutineer, hvor han spilte hovedrollen. Han er også kjent for sin rolle i Withnail and I, og for å ha spilt Den åttende Doktoren i tv-filmen av tv-serien Doctor Who i 1996.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paul McGann på Internet Movie Database 
(sv) Paul McGann i Svensk Filmdatabas 
(da) Paul McGann på Filmdatabasen 
(da) Paul McGann på Scope 
(fr) Paul McGann på Allociné 
(en) Paul McGann på AllMovie 
(en) Paul McGann hos Turner Classic Movies 
(en) Paul McGann hos The Movie Database
Den tredje Doktoren

Den tredje Doktoren er den tredje inkarnasjonen av doktoren i den britiske TV-serien Doctor Who. Han ble spilt av Jon Pertwee.
I seriens univers, er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet, kan han regenerere sin kropp, og få et nytt utseende og ny personslitet.
Historiene om den tredje Doktoren, var de første Doctor Who-historiene som ble sendt i farger. De første episodene fant sted på Jorda på grunn av lavt budsjett. For å forklare dette, ble den andre Doktoren forvist til Jorda av hans egen rase, Tidsherrene, og tvungen til å regenerere. På Jorda jobbet han med Brigadier Lethbridge-Stewart, som oftest gikk under navnet Brigadier, og resten av UNIT. Etter som historien gikk videre, fikk han grunner til å forlate Jorda, innimellom sendt på oppdrag av Tidsherrene. Til slutt, etter sin seier over Omega i The Three Doctors, ble han gitt sin frihet av Tidsherrene i takknemlighet for å ha reddet Gallifrey, Tidsherrenes hjemplanet. 
Den tredje Doktorens tid introduserte mange av Doktorens merkbare fiender. Autons, Master, Omega, Sontaran, Silurian og Sea Devil fikk sin debut i denne perioden. Den eldste fienden, Dalekene, fikk også sitt comeback etter fem års fravær.
Den fjerde Doktoren

Den fjerde Doktoren er den fjerde inkarnasjonen av Doktoren i den britiske TV-serien Doctor Who. Han ble spilt av Tom Baker i syv sammenhengende sesonger, fra 28. desember 1974 til 21. mars 1981, og er dermed den som har hat rollen lengst. Seriene ble også senere sendt i USA, og på grunn av den lange perioden Baker hadde rollen, blir som oftest Doctor Who forbundet med Den fjerde Doktoren i USA.
Den fjerde doktoren ble spilt som en svært eksentrisk figur av Baker. Rollen var utstyrt med et mangefarget, usedvanlig langt skjerf og bredbremmet hatt, inspirert av Henri de Toulouse-Lautrecs kjente maleri av Aristide Bruant, en sanger som var kjent for sitt røde skjerf og svarte kappe. Sammen med Bakers krøllete røde hår ble dette en lett kjennelig figur. Den fjerde doktoren regnes som den mest gjenkjennbare og populære inkarnasjonen av rollen. Baker har bare tapt avstemninger om «Best Doctor» tre ganger: En gang til Sylvester McCoy i 1990, og to ganger til David Tennant (2006 og 2009).


== Referanser ==
Pasquale Paoli-universitetet

Pasquale Paoli-universitetet (korsikansk: Università di Corsica Pasquale Paoli, fransk: Université de Corse Pascal Paoli) er et fransk universitet i byen Corte på Korsika. Universitetet har tre avdelinger, med vekt på kunst og historie. Det er 4400 studenter ved universitetet.
Universitetet ble grunnlagt i 1981 og er oppkalt etter den korsikanske nasjonalisten Pasquale Paoli, som etablerte et korsikansk universitet som eksisterte fra 1765 til 1769.  


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Mate-URL
Skålebreen (Dronning Maud Land)

Skålebreen er en isbre i den vestre delen av Mühlig-Hofmannfjella i Dronning Maud Land som renner nordover mellom Festninga og Hochlinfjellet.
Kartlegging av området ble utført av norske kartografer basert på undersøkelser og flyfotografering gjennomført under den norske antarktisekspedisjonen 1956–60. Breen har fått sitt navn etter fjellkammen inntil breen, Vedskålen.


== Kilder ==
Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 13357
Skålebreen Stadnamn i norske polarområde, Norsk polarinstitutt
Den femte Doktoren

Den femte Doktoren er den femte inkarnasjonen av Doktoren av den britiske TV-serien Doctor Who. Han ble spilt av Peter Davison.
Innenfor seriens univers er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet, kan han regenerere sin kropp, og få et nytt utseende og ny personlighet.
Etter at Tom Baker, den fjerde Doktoren, og BBC annonserte at han skulle forlate rollen, bestemte seriens produsenter at den neste Doktoren skulle spilles av en som viste noe av en fysisk kontrast til Baker og av en skuespiller som allerede var kjent for den britiske offentligheten. Peter Davison ble valgt på grunn av hans store rolle som Tristan Farnon i BBC serien All Creatures Great and Small, som hadde Doctor Who-produsenten John Nathan-Turner som en av sine produsenter.Den femte Doktorens tid ble notabel for sin "tilbake til det basiske"-utforming, hvor "tullete" humor (og skrekk) ble holdt på et minimum, og mer vitenskapelige kontekster ble oppmuntret av produsenten, John Nathan-Turner. Til tider ble det vist en mørkere side av serien, blant annet ved visningen av Adrics, en av Doktorens følgesvenner, død. Denne epoken ble også merkbar på grunn av sin bruk av gamle fiender som The Master, Cybermen, Omega (en av Gallifreys grunnleggere), den sorte og den hvite vokteren og Silurians.


== Referanser ==
Den sjette Doktoren

Den sjette Doktoren er den sjette inkarnasjonen av Doktoren i den britisk tv-serien Doctor Who. Han ble spilt av Colin Baker.
Innenfor seriens univers, er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet, kan han regenerere sin kropp, og få et nytt utseende og ny personslitet.
Den sjuende Doktoren

Den sjuende Doktoren er den sjuende inkarnasjonen av Doktoren i den britiske tv-serien Doctor Who. Han ble spilt av Sylvester McCoy.
Innenfor seriens univers, er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet, kan han regenerere sin kropp, og få et nytt utseende og ny personlighet. McCoy spiller den sjuende Doktorens inkarnasjon som en vimsete og tankefull person, som fort blir sensitiv og manipulativ på et filosofisk nivå. Hans første Følgesvenner var Melanie Bush (Bonnie Langford), en dataprogrammerer som reiste med den sjette Doktoren, og senere ble erstattet av tenåringen og eksplosiv-eksperten Ace (Sophie Aldred).
Den sjuende Doktoren hadde sin første opptreden på tv i 1987. Etter at serien ble kansellert på slutten av 1989 hadde den sjuende Doktoren flere eventyr i noveller, fram til slutten av 1990-tallet. Den sjuende Doktoren hadde en liten opptreden i begynnelsen av filmen som kom i 1996, før hans figur ble byttet ut med den åttende Doktoren.
Den niende Doktoren

Den niende Doktoren er den niende inkarnasjonen av Doktoren i den britiske tv-serien Doctor Who. Han ble spilt av Christopher Eccleston.
Innenfor seriens univers, er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet, kan han regenerere sin kropp, og få et nytt utseende og ny personlighet. Den åttende Doktoren regenererer etter å ha reddet følgesvennen Rose Tylor (Billie Piper) som hadde fått i seg en dødelig dose TARDIS-energi ved å kysse henne. Etter å ha sent henne tilbake til Jorden, blir energien for mye for doktoren, og han dør og regenererer til den tiende Doktoren, spilt av David Tennant.


== Referanser ==
Den tiende Doktoren

Den tiende Doktoren er den tiende inkarnasjonen av Doktoren i den britiske tv-serien Doctor Who. Han ble spilt av David Tennant, i tre sesonger og åtte spesial episoder. Som tidligere inkarnasjoner, dukket også denne inkarnasjonen opp i annet Doctor Who multimedia.
Innenfor seriens univers er Doktoren en århundre-gammel Time Lord, et romvesen fra planeten Gallifrey, som reiser i tid og rom i sin TARDIS, ofte med følgesvenner. Når Doktoren blir kritisk skadet kan han regenerere sin kropp og få et nytt utseende og ny personlighet. Tennant spiller den tiende av disse inkarnasjonene. Denne inkarnasjonens følgesvenner har inkludert butikkassistenten Rose Tyler (Billie Piper) (som først ble kjent med den niende Doktoren), legestudenten Martha Jones (Freema Agyeman) og vikaren Donna Noble (Chaterine Tate). Til slutt møtes alle disse i Journey's End, og etter dette reiser Doktoren alene en stund.


== Referanser ==
Paul Lücke

Paul Lücke (født 13. november 1914 i Schönborn, Provinsen Rhinland, død 8. oktober 1976 i Erlangen) var en tysk politiker. Han var fra 1957 til 1965 minister for samferdsel og bygningsvesen og fra 1965 til 1968 innenriksminister. Som bygningsminister ble han kjent som den sosiale boligbyggingens far. Han arbeidet for å bygge familieboliger, for slik å gjøre eiendomsløse proletarer til ansvarlige statsborgere.Lücke var medlem av følgende regjeringer:
Adenauer III
Adenauer IV
Adenauer V
Erhard I
Erhard II
Kiesinger


== Referanser ==