jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Do It Again (George Gershwins og Buddy DeSylvas sang)

«Do It Again» er en amerikansk sang komponert av George Gershwin med tekst av Buddy DeSylva. Den ble første gang introdusert for et større publikum i Broadway-teaterstykket The French Doll fra 1922 da den ble fremført av Irène Bordoni. Senere har den blitt spilt inn av blant annet Marilyn Monroe og Judy Garland.


== Bakgrunn ==
I 1934 fortalte George Gershwin følgende om bakgrunnen for sangen: «En dag da jeg var på kontoret til forleggeren min, Max Dreyfus, kom Buddy DeSylva inn. DeSylva sa til meg på spøk: ‘George, la os skrive en hit!’ Jeg matchet han ved å svare: ‘Ok!’ Jeg satt meg ned ved pianoet og begynte å spille en melodi som jeg komponerte på sparket... Buddy hørte på i noen få minutter og begynte deretter å nynne strofen —‘Oh, Do It Again!’, som han hadde tilpasset min melodi.»Gershwin begynte å fremføre sangen, som har blitt beskrevet som «uskyldig sensuell», på fester.


== Kjente versjoner ==
Irène Bordoni hørte sangen og insisterte på å fremføre den i Broadway-teaterstykket The French Doll fra 1922. Samme året fremførte Alice Delysia sangen, for anledningen omdøpt til «Please Do It Again», i revyen Mayfair and Montmartre i London. Hun spilte inn sangen i 1933. Paul Whiteman Orchestra hadde før det spilt inn sangen i 1922.Bordoni spilte aldri inn sangen på plate, men det gjorde Delysia. Notable fremføringer innbefatter Marilyn Monroes livetolkning foran tusener av marinesoldater på Camp Pendleton i Sør-California, som skapte nesten-opptøyer, samt versjonen som forekommer på Judy Garlands livealbum, Judy at Carnegie Hall, fra 1961.


== Norsk versjon ==
Karoline Krüger har skrevet en norsk tekst. Hennes norske tittel er «Gjør det igjen».


=== Innspillinger ===
Andrea Bræin Hovig. Utgitt på CD-platen Hjertetvinner (Kirkelig Kulturverksted FXCD 262) i 2003.


== Referanser ==
Heat Wave (sang)

«Heat Wave» er en amerikansk sang skrevet av Irving Berlin til Broadway-revyen As Thousands Cheer fra 1933. Sangen ble fremført av Ethel Waters. Senere har den blitt fremført av blant annet Ethel Merman og Marilyn Monroe. 


== Kjente versjoner ==
Ethel Waters introduserte sangen i Broadway-revyen As Thousands Cheer fra 1933. Ethel Merman fremførte sangen i filmen Alexander's Ragtime Band fra 1938. Den var også inkludert i filmen Show business fra 1954, som Merman også spilte i, men da ble den fremført av Marilyn Monroe. Et utdrag fra sangen ble også fremført av Bing Crosby og Danny Kaye i filmen White Christmas fra 1954. Enoch Light spilte inn en symfoniversjon av sangen som ble utgitt i 1961 og Holly Cole spilte inn en versjon av sangen som ble utgitt i 2003.
Radla med deiser

Radla med deiser er et samlealbum med Asfalt, utgitt i 1996.


== Sporliste ==
«Du e den gladaste» (Tor Salomonsen)
«Opp av stolen» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Dokkå te William» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Du ska få svar» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Aenkvart år» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Sei det te na du» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Takk ska du ha» (Høyland/Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Se på han» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Siste på gallå» (Tor Salomonsen), (Har du hørt det verre)
«Får ikkje svar (på telefonen)» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Uansett» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Slektningar» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Ei å ver to med» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Mitt liv» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Sei at det ikkje e sant» (Tor Salomonsen), (Kor så helst)
«Få det ud» (Tor Salomonsen), (Få det ud)
«Et liv på vrangå» (Tor Salomonsen), (Få det ud)
«Brent barn» (Tor Salomonsen), (Få det ud)
«Mannfolk» (Tor Salomonsen), (Få det ud)
«Vekslepengar» (Tor Salomonsen), (Få det ud)
«Onna ei større vinga» (Tor Salomonsen), (Få det ud)


== Medvirkende ==


=== Asfalt ===
Magne Høyland - sang
Mia Gundersen - sang, produsent
Tor Salomonsen - orgel, keyboard, blåse- og strykearrangement, låtskriver, layout, design, produsent, liner notes
Thor Kristian Klepp - gitarer, produsent
Tor Egil Jensen - bass, produsent
Per Vervik - trommer, produsent


=== Øvrige medvirkende ===
Anders Bru - produsent, gitar
Johnny Gottschalksen - perkusjon
Sverre Kvam - gitar
Ola Selvær - kor, tekniker
Strykerne på Uansett, Slektningar, Ei å ver to med og Mitt liv er engelske studiomusikere under ledelse av Patrick Halling


== Eksterne lenker ==
Radla med deiser
Brannskade

Brannskader brukes på et vidt spekter av ulike skader, alt fra overfladiske småskader til store og dype skader på huden. Mange skader skjer i hjemmet i forbindelse med brennende lys, varme plater og andre apparater. 


== Heteskader ==


=== Hetekramper ===
Arter seg som leggkramper i de musklene som har vært mest brukt i løpet av dagen
Ikke noe særlig farligFørstehjelp:
- Tilførsel av salt! (For eksemel via mat eller drikke)


=== Heteutmattelse ===
Skyldes en kombinasjon av væsketap, salttap og forhøyet kroppstemperatur
Pasienten er tørst, svimmel, kan ha diare / oppkast, er slapp og ustø.
Har rask puls og lavt blodtrykkFørstehjelp:
- Avkjøl pasienten, gi væske og eventuelt mat. 
- La pasienten hvile seg. De fleste kommer seg etter noen timer.


=== Heteslag ===
En livstruende tilstand som skyldes en kombinasjon av høy kroppstemperatur, fysisk anstrengelse, salttap og væsketap.
Dødlighet på ca 50 %.
Kroppstemperatur på over 40
Symptomer som heteutmattelse, men senere også forvirret, uklar, desorientert og bevisstløshet.Førstehjelp:
- Rask avkjøling kan være livreddende. 
- Skygge, avkjøkle med vann, avkledning og luftbevegelse hjelper. 
- Frie luftveier ved bevisstløshet
- Pasienten skal til sykehus for observasjon


== Brannskader ==
Alvorlighetsgraden av en brannskade avhenger av:

Størrelsen av det skadde området
Brannskadens dybde (1-2-3 grad)
Brannskadenes lokalisasjon (sirkulær, bryst/hals/hode osv)
Pasientens alder og allmenntilstand
Inhalasjonsskade
Brannskader kan kategoriseres i tre alvorlighetsgrader: 1.-, 2.- og 3. gradsforbrenning:
Første grad(overfladisk):

Smerter
Rød hud som ved kraftig solforbrenningAndre grad (delhudsskade):

Smerter
Blemmer i hudenTredje grad(fullhudsskade):

Dyp vevsskade der nervene også er ødelagte
Hvit, grå, brun eller sort hud.
SmertefrittMan ser alltid en kombinasjon av disse ved større brannskader

Førstehjelp:
- Fjern årsaken til brannskaden / slukk ild i klær og lignende. Husk egen sikkerhet!
- Kjøl ned det forbrente området med vann i minst 15 minutter. OBS! Fare for hypotermi/frost
- Alle personer med brannskader over 15-20 % eller ved mistanke om inhalasjonsskader skal behandles på sykehus.
Disse områdene er veldig eksponert på grunn av tynn hud:

Ansikt
Hender
Føtter
Genitalia
Nær store ledd


== Elektriske brannskader ==
Skru av strømmen før du tar i pasienten
Vær forberedt på å starte HLR
Den innvendige skaden er ofte større enn den synlige, ytre skadenFørstehjelp:
- Transporteres til behandlingsinstitusjon på grunn av fare for senskader / uregelmessige hjerteslag


== Innånding / røykskader ==
Innånding også kalt røykskader er når man inhalerer giftige gasser eller farlig røyk
Dette forekommer i de fleste branner.

Et tegn på dette kan være sot i ansikt eller under nesen.Førstehjelp:
- Stabilt sideleie med åpne luftveier
- Transporteres til sykehus snarest på grunn av at det kan forekomme senskader opp til 24 timer etter
A Fine Romance (sang)

«A Fine Romance» er en amerikansk sang komponert av Jerome Kern med tekst av Dorothy Fields til filmen Swing Time fra 1936. I filmen ble sangen fremført av Fred Astaire og Ginger Rogers. Senere har den blitt spilt inn av blant annet Ella Fitzgerald, Judi Dench, Billie Holiday, Marilyn Monroe og Lena Horne.


== Kjente versjoner ==
Fred Astaire og Ginger Rogers introduserte sangen i filmen Swing Time fra 1936.Louis Armstrong og Ella Fitzgerald spilte inn sangen i 1957. Fitzgerald spilte også inn en versjon av sangen som ble utgitt i 1963.Judi Denchs versjon av sangen ble kjenningsmelodien for den britiske TV-serien A Fine Romance, som hun spilte i sammen med ektemannen Michael Williams. 
Lena Hornes versjon av sangen ble inkludert i filmen Priscilla, ørkenens dronning fra 1994. Sangen er også inkludert i musikalen Priscilla Queen of the Desert, som er basert på filmen.Sangen har også blitt spilt inn av blant andre Billie Holiday, Marilyn Monroe, Frank Sinatra og Margaret Whiting.


== Referanser ==
You’d Be Surprised

«You'd Be Surprised» er en amerikansk sang skrevet av Irving Berlin i 1919.
Første vers introduserer den sky mannen Johnny og kvinnen Mary, som finner ham som en utrolig elsker, skjønt tydeligvis har ingen andre gjort det. Hun forklarer hans appell i første refreng. I andre vers har Marys ros av Johnny ført til at han nå er meget populær hos damene. Sangen etterlater ethvert spørsmål om Marys status ubesvart.
Den ble spilt inn av en rekke artister, inkludert Billy Murray. Fem år senere spilte Murray inn en lignende sang, «Charley, My Boy», som inneholdt en instrumental referanse til «You'd Be Surprised». Olga San Juan har også fremført sangen i filmen Blue Skies fra 1946. Marilyn Monroe spilte inn en versjon av sangen med en alternativ tekst i 1954.


== Norsk versjon ==
Kari Iveland har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Kan under skje?» 


=== Innspilling ===
Andrea Bræin Hovig. Utgitt på CD-platen Hjertetvinner (Kirkelig Kulturverksted FXCD 262 ) i 2003.


== Eksterne lenker ==
Opptak av Billy Murray
That Old Black Magic

«That Old Black Magic» er en amerikansk sang komponert av Harold Arlen med tekst av Johnny Mercer. Den ble utgitt for første gang i 1942 og har blitt en standardrepertoar som har blitt spilt inn av en rekke artister, inkludert Frank Sinatra, Judy Garland, Bing Crosby, Sammy Davis jr., Doris Day, Ella Fitzgerald, Tom Jones, Johnny Mathis, Glenn Miller, Marilyn Monroe, Rod Stewart  og Van Morrison samt Johnny Mercer selv. Ann-Margret spilte inn sangen og ga den ut på albumet Songs from The Swinger and Other Swingin' Songs i 1966.


== Kjente versjoner ==
Judy Garland spilte inn sangen i 1942. Glenn Millers versjon havnet året etter på førsteplass på Billboard-listen, og lå på listen i til sammen 14 uker. Margaret Whitings versjon, som hun spilte inn sammen med Freddie Slack Orchestra, gikk samme året inn på en tiendeplass på Billboard-listen. Frank Sinatra spilte inn sangen to ganger; først som en ballade i 1946 og deretter en lett swingversjon som ble utgitt i 1961. Han fremførte også en versjon av sangen, med noe endret tekst, på festen han arrangerte kvelden før John F. Kennedy skulle innsettes til USAs neste president. Sangen var for anledningen omdøpt til «That Old Jack Magic». I 1950 spilte Billy Daniels inn sangen og ble deretter kjent under kallenavnet «The Old Black Magic Man». Sammy Davis jr.s versjon av sangen lå i 1955 på Billboard-listen i seks uker, med en 16.-plass som høyeste plassering. Han fremførte også sangen da han hadde en gjesterolle i TV-serien I Dream of Jeannie. Sangen har også blitt spilt inn av blant annet Ella Fitzgerald, Johnny Mathis, Bing Crosby, Tom Jones, Ray Anthony, Miles Davis, Tony Bennett, Rod Stewart, Doris Day, Glenn Miller, Rosemary Clooney, Van Morrison, The Platters, Mel Tormé og Peggy Lee. Johnny Mercer, som skrev teksten til sangen, spilte den inn i 1974.
Melodien til sangen er inkludert i filmen Alt om Eva fra 1950. Marilyn Monroe fremførte sangen i filmen Bus Stop fra 1956. Rollefiguren hun spilte var en lite talentfull barsangerinne og publikum hørte ikke etter da hun sang. En ung cowboy, spilt av Don Murray, lot seg imidlertid imponere og sørget for at publikum var stille gjennom resten av fremførelsen hennes. Jerry Lewis fremførte sangen i filmen The Nutty Professor fra 1963. Kevin Spacey fremførte sangen i filmen Midnatt i det gode og ondes hage fra 1997. Judy Garlands versjon av sangen ble inkludert i dokumentarfilmen Enron: The Smartest Guys in the Room fra 2005. Sangen var brukt som bakgrunnsmusikk i filmen Star Trek III: The Search for Spock fra 1984. Den blir også fremført i to episoder av TV-serien Star Trek: Voyager. Første gang ble den sunget av rollefiguren Seven of Nine, spilt av Jeri Ryan, i episoden «The Killing Game». Den andre gangen ble den fremført av The Doctor og Harry Kim, sammen med Kims jazzband, Harry Kim and the Kimtones, i episoden «Virtuoso». 


== Referanser ==
Runnin’ Wild (sang fra 1922)

«Runnin' Wild» er en amerikansk sang skrevet av A.H. Gibbs, Joe Grey og Leo Wood, som første gang ble spilt inn i 1922. Den er sannsynligvis best kjent for å ha blitt fremført av Marilyn Monroe i filmen Noen har det hett fra 1959, der handlingen foregår på 1920-tallet. En swingversjon av sangen ble spilt inn av Ella Fitzgerald i 1962. Sangen ble også brukt i de to Helan og Halvan-kortfilmene Men O' War og They Go Boom, som ble spilt inn før kjenningsmelodien deres «The Ku-Ku Song» ble komponert.
I Wanna Be Loved by You

«I Wanna Be Loved by You» er en amerikansk sang komponert av Herbert Stothart, med tekst av Bert Kalmar og Harry Ruby, til musikalen Good Boy  (1928). Sangen ble fremført av Helen Kane og ble hennes signatursang. Senere har den blant annet blitt fremført av Marilyn Monroe i filmen Noen har det hett (1959).


== Kjente versjoner ==
Helen Kane introduserte sangen i Broadway-musikalen Good Boy (1928). Den endte opp med å bli hennes signatursang, og hun fikk kallenavnet «Boop-Boop-a-Doop-jenta», etter en strofe i sangen. To år senere ble tegnefilmfiguren Betty Boop introdusert, og det har blitt hevdet at hun var inspirert av Kane. Betty Boop fremførte sangen i animasjonsfilmen The Romance of Betty Boop (1985). Marilyn Monroe fremførte sangen i filmen Noen har det hett (1959), der handlingen foregår i 1920-årene. I tillegg har sangen blitt spilt inn av blant andre Jack Lemmon, Frank Sinatra, Rose Murphy, Tina Louise, Verka Serduchka, Patricia Kaas, Sinéad O'Connor, Annette Hanshaw og Ringo Shiina.
My Heart Belongs to Daddy

«My Heart Belongs to Daddy» er en amerikansk sang skrevet av Cole Porter til musikalen Leave It to Me! (1938). Sangen ble fremført av Mary Martin. Senere har den blitt spilt inn av blant andre Eartha Kitt, Della Reese, Ella Fitzgerald, Marilyn Monroe og Anna Nicole Smith.


== Kjente versjoner ==
Mary Martin introduserte sangen i Broadway-musikalen Leave It to Me! (1938). Rollefiguren hennes er protesjéen til en eldre ambassadør. Da hun ble strandet på en sibirsk jernbanestasjon, iført bare en pelskåpe, utførte hun en striptease mens hun fremførte sangen. 
Ettersom sangen er full av seksuelle insinuasjoner ble Martin rådet av Sophie Tucker til å se opp mot himmelen mens hun fremførte sangen. Kontrasten mellom det uskyldige og det forførende gjorde opptredenen hennes til en stor suksess.Versjonen som ble spilt inn av bandlederen Larry Clinton og sangerinnen Bea Wain var imidlertid den mest suksessfulle på de amerikanske hitlistene dette året. Den hadde en beste plassering på fjerdeplass, mens Martins originalversjon hadde en sjuendeplass som sin beste plassering.
Martin fremførte sangen på nytt i filmen Love Thy Neighbor (1940). Scenen er en historie i historien, og selv om hun også denne gangen var iført en pelskåpe hadde hun en aftekjole under den. Martin spilte seg selv i den biografiske filmen om Cole Porter, Night and Day (1946). Også der fremførte hun en striptease iført en pelskåpe.
Pat Kirkwood hadde suksess med sangen i Storbritannia. Hun fremførte den i revyen Black Velvet (1938), noe som gjorde henne til den første britiske stjernen under andre verdenskrig. Sangen ble etter dette forbundet med henne.Sangen har også blitt spilt inn av blant andre Eartha Kitt, Anita O'Day, Ella Fitzgerald, Kitty Kallen, Della Reese, Oscar Peterson, Valaida Snow, Paul Motian og Anna Nicole Smith. Den ble også fremført av Marilyn Monroe i filmen Hurra for kjærligheten! (1960).
Oscar Levant har beskrevet låten som «en av de mest jiddiske som noen gang er blitt skrevet», selv om «Cole Porters bakgrunn var fullstendig fremmed i forhold til noe jødisk».


== Referanser ==
«Arche Noæ» (1641)

«Arche Noæ» («Arca Noa») var en stykkpram som var sjøsatt i 1641 for det lokale forsvaret av København. Navnet betyr Noahs Ark. Farkosten som berget dyrelivet og mennesket under flommen ifølge Bibelen.
Meget lite er kjent om denne prammen, som ifølge noen kilder hadde et søsterskip med navnet «Noa Ark». Det kan egentlig være det samme fartøyet som hadde en bestykning på 26 kanoner og en besetning på rundt 150 mann, andre kilder mente det var 210 mann. Men denne artilleriprammen som fungerte som vaktskip, kan være et eksempel på et førindustriell panserskip med en spesiell beskyttelse av skiferstein reist på taket av batteridekket som var lukket. Derav kallenavnet «Tækkeprammen». Under beleiringen av København i 1658 til 1660 gav svenskene det et annet kallenavn, «Den stumpryggede Hund», muligens etter utseendet på prammen.Under beleiringen av den dansk-norske hovedstaden måtte flere marinefartøyer fungere som midlertidige flankestillinger på sjøsiden til støtte for forsvarsverkene, for dette formålet ble det mindre orlogsskipet «Høyenhald» og en armert pram som svenskene gav navnet «Svinetruget» forankret i det grunne farvannet Kalveboderne mellom Sjælland og Amager mot Kalvebod Strand. På Kalvebod Strand begynte forsvarsverkene langs byvollen fra sør til nord, mot Nørreport lå uteverket Ny Vartov Skanse på Vartov som sluttet mot stranden. Fra Københavns rev skulle prammen «Arche Noæ» bevokte de nordre flankene av forsvarsverkene rundt byen. Ettersom stykkprammer hadde lite dypgang kunne disse komme meget tett på landet og bombardere svenskene som forsøkt å ta seg nærmere forsvarsverkene.
Et aktiv forsvar under beleiring av København med marinefartøyer som skulle yte viktig assistanse til forsvarerne på landet har vært sett helt siden senmiddelalderen og fram til 1807 idet byen ble bombardert av britene fra landet. «Arca Noa» og «Svinetruget» hadde en meget viktig rolle under forsvaret av byen, blant annet var Svinetrugets innsats sammen med «Høyenhald» med på å avgjøre utfallet av svenskenes angrep den 11. februar 1659. Det var to kapteiner om bord på Tækkeprammen mens beleiringen varte, S. Orning og Thomas Didriksen i 1658 og 1659.
Etter at beleiringen var opphevet, skulle «Arca Noa» fortsatte som vaktfartøy fram til 1665, deretter ble det tatt ut av tjeneste. Flere år senere ble det besluttet at prammen skulle senkes ved Toldboden for å beskytte Flådens Leje i havneområdet. Dette hendte i 1684, allerede i 1678 var en ny stykkpram sjøsatt med det samme navnet som forgjengeren fra 1641.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Niels M. Probst: Den danske flådes historie 1588-1660: Christian 4.s flåde 1996 ISBN 87-00-28586-2
Lars Cramer-Petersen: Danmarks Skæbnetime – En beretning om svenskekrigene 1657-60 2006 ISBN 87-991513-0-8


== Eksterne lenker ==
Arche Noae (1641)
Thanks for the Memory

«Thanks for the Memory» er en amerikansk sang komponert av Ralph Rainger med tekst av Leo Robin til filmen The Big Broadcast of 1938 (1938). Sangen ble fremført av Bob Hope og Shirley Ross. Senere har den blitt spilt inn av blant andre Dorothy Lamour, Bing Crosby, Ella Fitzgerald, Frank Sinatra og Harry Nilsson.


== Kjente versjoner ==
Bob Hope og Shirley Ross introduserte sangen i filmen The Big Broadcast of 1938 (1938). I filmen spiller de to et tidligere ektepar som møtes igjen og mimrer over de gode stundene i forholdet deres. Sangen vant Oscar for beste sang og ble Hopes signatursang. Den er på 63.-plass på Det amerikanske filminstituttets liste over de 100 beste filmsangene. Dorothy Lamour, som også var med i filmen, spilte inn en soloinnspilling av sangen. «Thanks for the Memory» har også blitt spilt inn av blant andre Bing Crosby, Ella Fitzgerald, Frank Sinatra og Harry Nilsson.
Sangen blir ofte regnet som en søstersang til «Two Sleepy People», som ble komponert i september 1938 av Hoagy Carmichael, med tekst av Frank Loesser. Den ble også fremført av Hope og Ross.


== Parodier ==
Marilyn Monroes fremførelse av «Happy Birthday, Mr. President» til den daværende amerikanske presidenten John F. Kennedy 19. mai 1962 inneholder et spesialskrevet vers basert på «Thanks for the Memory». En omskrevet versjon av sangen, som fikk tittelen «Thanks for the Medicare», ble fremført av rollefiguren til Estelle Getty i episoden «Letter to Gorbachev» i situasjonskomedien Pantertanter.
Connie Chung fremførte «Thanks for the Memory» i siste episoden av TV-programmet som hun hadde sammen med ektemannen Maury Povich, Weekends with Maury and Connie, i 2006. Judi Dench fremførte en versjon av sangen til Michael Parkinson da han hadde sin aller siste sending av talk showet sitt, Parkinson, i 2007.


== Referanser ==
Fylkesvåpen i Norge

Dette er et galleri over fylkesvåpen i Norge.
Det dreier seg her om norske fylkeskommuner og ikke om Norges statsforvalterembeter (tidligere betegnet som fylkesmannsembeter), som bruker det norske riksvåpenet.


== Nåværende fylker ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Tidligere fylker ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Heraldikk
Landskapsvåpen
Kommunevåpen i Norge


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hans Cappelen og Knut Johannessen: Norske kommunevåpen, Oslo 1987, med tilleggshefte Oslo 1988
Hans Cappelen: «Norwegian Simplicity. The principles of recent public heraldry in Norway», The Coat of Arms (utgitt av Heraldry Society), bind VII, hefte nr 138, London 1988
Knut Johannessen: Kunst med kongelig resolusjon. Kommunevåpen i Riksarkivet gjennom hundre år 1898-1998. Riksarkivaren, Oslo 1998
Perikumvikler

Perikumvikler (Lathronympha strigana) er en sommerfugl i gruppen av viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 13-17 millimeter), lyst rødlig brun vikler. Forvingen har flere lyse skråstreker ved vingespissen og to sølvfargede tverrstreker i den ytre, bakre delen. Bakvingen er grå.
Larven er litt flat, grågrønn med mørkere prikker, hodekapselen rødbrun.


== Levevis ==

Larvene lever på perikum (Hypericum spp.), mellom sammenspundne skudd. Arten finnes i åpen skog, veikanter og andre steder der vertsplanten vokser. De voksne viklerne flyr i juni-juli.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over det meste av Europa, unntatt lengst i nord, og i det nordlige Asia.
I Norge er den vanlig nord til den sørlige delen av Nordland.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe Apoditrysia
gruppe / overfamilie viklere (Tortricoidea)
familie viklere (Tortricidae)
delgruppe Olethreutinae
slekt Lathronympha Meyrick, 1926
perikumvikler, Lathronympha strigana (Fabricius, 1775)


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Norsk entomologisk forening/Norsk Institutt for Skogforskning. 192 sider.ISBN 82-995095-1-3
Svenska fjärilar, svenskspråklig nettressurs med bildegalleri: [1]
Lathronympha strigana på UK Moths: [2]
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, utbredelsesdatabase for europeiske dyr: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) perikumvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) perikumvikler hos Artsdatabanken 
(sv) perikumvikler hos Dyntaxa 
(en) perikumvikler hos Fauna Europaea 
(en) perikumvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Lathronympha strigana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lathronympha strigana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.