jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Comphotis

Comphotis er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn ca. 20 millimeter), brunspraglete sommerfugler, oversiden gjerne med oransje felter.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Costa Rica i nord til Brasil (Goiás) i sør.


== Systematisk inndeling ==
De fleste av artene har tidligere vært plassert i slekten Mesene.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Comphotis Stichel, 1910
Comphotis apachita Hall, J & Willmott, 1996
Comphotis clarissa (Sharpe, 1890)
Comphotis debilis (Bates, H, 1868)
Comphotis eanes (Godman, 1903)
Comphotis ignicauda (Godman & Salvin, 1878)
Comphotis irroratum (Godman, 1903)
Comphotis sophistes (Bates, H, 1868)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Comphotis på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Comphotis i Encyclopedia of Life 
(en) Comphotis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Comphotis hos NCBI 
(en) Kategori:Comphotis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Comphotis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Comphotis ignicauda [2]
Great Indian Peninsula Railway

Great Indian Peninsula Railway (GIPR) var et jernbaneselskap i India. Det åpnet for passasjertrafikk i 1853 og hadde Bombay som utgangspunkt. Etter utbygginger knyttet GIPR Bombay til andre storbyer som Madras, Calcutta og Delhi.
GIPR åpnet i 1853 en 33,8 km lang strekning fra Bombay til Thane. Videre utbygging knyttet i 1867 GIPR til Bengal-Nagpur Railway, i 1870 til nettverket til East India Railway og i 1871 til Madras Railway. Senere forlengelser knyttet i 1905 GIPR til Delhi. På begynnelsen av 1900-tallet trafikkerte GIPR et banenett på 4809 kilometer, det tredje lengste i India på den tid. I 1904 fraktet selskapet 22,5 millioner passasjerer.Selskapet garanterte investorene et utbytte på 5 %. Det ble i 1905 sammenslått med Indian Midland Railway Company.


== Referanser ==
Mangas Coloradas

Mangas Coloradas, eller Dasoda-hae (født cirka 1793, død 18. januar 1863) var en apache-høvding og et medlem av den østre Chiricahuastammen (mimbreño), hvis hjemland strakte seg vestover fra Rio Grande og omfattet de meste av dagens sørvestre New Mexico. 


== Biografi ==
Han var svigerfar til høvding Cochise og regnes av mange historikere for å være en av de viktigste indianske ledere på 1800-tallet på grunn av hans prestasjoner i kamp mot meksikanere og amerikanere. Navnet Mangas Coloradas fikk han av meksikanerne og er spansk for Fargede Ermer. 
Det finnes ingen kjente fotografier av Mangas Coloradas, dog en av hans sønner, Mangus, blitt fotografert og er fra tid til annen feilaktig identifisert som Mangas Coloradas.
Mangas Coloradas ble utnevnt til høvding over apachestammen da Geronimos far døde i 1829. 
Da det ble funnet gull i California i 1848 ble apachene hurtig truer av de hvite som søkte etter formue også i deres del av det nordamerikanske kontinent. I en gruveleir ble Mangas Coloradas pisket. Dette gjorde ham til livslang fiende av de hvite. I 1861 slo han seg sammen med sin nevø Cochise i kampen mot de hvite. Mangas Coloradas og Cochise kontrollerte på det meste meget av det som nå er det sørlige New Mexico og Arizona inntil Mangas Coloradas ble såret og tatt til fange i 1863. Han ble drept i januar 1863 idet han prøvde å flykte fra Fort McLane (New Mexico)9. 
Etter hans død ble hans nevø Cochise apachenes høvding. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mangas Coloradas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Baron Sinha av Raipur

Baron Sinha av Raipur er et arvelig baroni i Det forente kongerike Storbritannia og Nord-Irland. Det ble opprettet i 1919 for Satyendra Prassano Sinha og hans legitime, mannlige arvinger. Barontittelen er en høyadelstittel i Det forente kongerike. Dette var første gang en arvelig britisk adelstittel ble opprettet for en inder. Adelskapet ga lord Sinha sete i det britiske Overhuset. Etter hans død i 1928, ble sønnen, Aroon Kumar Sinha, i 1939 kalt til å ta sete i Overhuset.


== Oversikter over baroner av Sinha ==
Satyendra Prassano Sinha, 1. baron Sina (1863–1928)
Aroon Kumar Sinha, 2. baron Sinha (1887–1967)
Sudhindra Prasanna Sinha, 3. baron Sinha (1920–1989)
Susanta Prasanna Sinha, 4. baron Sinha (1953–1992)
Aninda Kumar Sinha, 5. baron Sinha (1930–1999)
Arup Kumar Sinha, 6. baron Sinha (1966–)


== Referanser ==
Pseudotinea

Pseudotinea er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utbredelse ==
Fire av de fem kjente artene lever i det sørlige Brasil og nordlige Argentina, den femte forekommer nord til Colombia.


== Systematisk inndeling ==
Inntil 2003 ble de artene som da var beskrevet regnet til slekten Calydna.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Pseudotinea Hall & Callaghan, 2003
Pseudotinea caprina (Hewitson, 1859)
Pseudotinea eiselei Callaghan & J. Hall, 2003
Pseudotinea gagarini Callaghan & J. Hall, 2003
Pseudotinea hemis (Schaus, 1927)
Pseudotinea volcanicus (Callaghan & Salazar, 1997)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Pseudotinea på Tree of life [1]
Hall, J.P.W. & Callaghan, C.J. (2003) A revision of the new riodinid butterfly genus Pseudotinea (Lepidoptera: Riodinidae). Journal of Natural History 37: 821-837. [2]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudotinea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudotinea hos NCBI 
(en) Kategori:Pseudotinea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pseudotinea – detaljert informasjon på Wikispecies
Roeberella

Roeberella er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn ca. 20 millimeter), brune sommerfugler, forvingens spiss litt krokete.
Oversiden er brun med mørkere flekker, kan også ha hvite felter. Undersiden er brunhvit med brune flekker.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Costa Rica i nord til Peru og Brasil (Amazonas) i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Roeberella Embrik Strand, 1932
Roeberella calvus (Staudinger, 1887)
Roeberella flocculus Brévignon & Gallard, 1993
Roeberella gerres (Thieme, 1907)
Roeberella heberti Jauffret, P & J. Jauffret, 2007
Roeberella lencates (Hewitson, 1875)
Roeberella marajoara Jauffret, P & J. Jauffret, 2007


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Roeberella på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Roeberella i Encyclopedia of Life 
(en) Roeberella i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Roeberella hos NCBI 
(en) Kategori:Roeberella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Roeberella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Roeberella lencates [2]
Minstrellus

Minstrellus er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 30-40 millimeter), svarte og hvite sommerfugler. Fargen skiller dem fra de fleste andre Riodinidae. Oversiden av forvingen er svart med et hvitt felt i midten, bakvingen er hvit med svart ytterkant.


== Levevis ==
Disse artene, som alle er regnet som forholdsvis sjeldne, lever i tropisk regnskog mellom 200-1000 meter over havet på østsiden av Andesfjellene.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i den vestlige delen av Amazonas-bekkenet.


== Systematisk inndeling ==
Inntil 2007 ble disse artene regnet til slekten Zelotaea.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Minstrellus Hall, 2007
Minstrellus emphatica (Stichel, 1911)
Minstrellus grandis (Callaghan, 1999)
Minstrellus leucotopus (Stichel, 1911)
Minstrellus nivosa (Stichel, 1929)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Minstrellus på Tree of life [1]
Hall, J.P.W. (2007) Phylogentic revision of the new Neotropical riodinid genus Minstrellus (Lepidoptera: Riodinidae). Annals of the Entomological Society of America 100: 773-786. [2]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Minstrellus i Global Biodiversity Information Facility 
Minstrellus – detaljert informasjon på Wikispecies
Nicolas-Claude Fabri de Peiresc

Nicolas-Claude Fabri de Peiresc (født 1. desember 1580 i Belgentier i Frankrike, død 24. juni 1637 i Aix-en-Provence) var en fransk astronom, antikvar samler, mesen og savant som opprettholdt en bred korrespondanse med forskere og var en fremgangsrik organisator av vitenskapelige undersøkelser. Hans forskning inkluderte en bestemmelse av forskjellen i lengdegrader for flere steder i Europa, rundt Middelhavet og i Nord-Afrika.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Nicolas-Claude Fabri de Peiresc kom fra en aristokratisk familie. Hans familie hadde forlatt byen Aix-en-Provence for å unngå pesten. Han innledet sin utdannelse i blant annet Aix-en-Provence og i Avignon. År 1599 reiste han til Padova der han traff Gian Vincenzo Pinelli og Galileo Galilei. Han reiste senere til lærde menn over hele Europa innen han studerte jus i Montpellier.


=== Forskning ===
Nicolas-Claude Fabri de Peiresc korresponderte med lærde over hele Europa og han samordnet flere astronomiske prosjekter. Han hadde et nettverk av assistenter som gjennomførte reiser og eksperimenter med og for ham. Blant annet beregnet han longituder på flere steder på jorden ved å utnytte rapporterte posisjoner av Jupiters måner. Han samordnet, utdannet og anskaffet instrumenter til prester, handelsmenn og legasjonspersonale forut for måneformørkelsen 28. august 1635. Med observasjonene korrigerte han størrelsen på Middelhavet.
Han fremmet unge kunstneres karriere ved å skaffe dem oppdrag. Han bestilte hos dem blant annet tegninger og kopier av aktikviteter i så stor nøyaktighetsgrad at det var vanskelig å se hva som var kopi og hva som var det originale. Han opparbeidet en samling verker fra samtidskunstnere som Simon Vouet, Claude Mellan og Adrian de Vries.
Han samlet og studerte fossiler, og anordnet disseksjoner i sitt hjem, der blant annet venstre lymfestamme ble notert første gang hos en avrettet fange. Fangen hadde fått spise et skikkelig stort siste måltid, og ble dissikert omtrent 90 minutter etter måltidet. Lymfestammen er lettere å oppdage etter et måltid.
Videre interesserte han seg for deschiffreringen av hieroglyfer. Han skjenket deler av sin egyptiske samling til jesuitten Athanasius Kircher og la dermed grunnsteinen for det berømte Museum Kircherianum ved Collegium Romanum i Roma.
Han samlet på antikke mynter som han benyttet for å fastsette historiske tidsakser, og han samlet på vekster og dyr. Hans hage i Belgentier var Frankrikes tredje største.


== Verk ==
Histoire abrégée de Provence
Lettres à Malherbe (1606–1628)
Traitez des droits et des libertés de l'Eglise gallicane (1639)
Vita Peireskii (1641)
Mémoires
Bulletin Rubens
Notes inédites de Peiresc sur quelques points d'histoire naturelle


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nicolas-Claude Fabri de Peiresc – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nicolas-Claude Fabri de Peiresc – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Miller’s Peiresc Research mit umfangreicher Bibliografi
Mondkrater Peirescius
Callistium

Callistium er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 35-40 millimeter), brune sommerfugler. Oversiden er brun med små, svarte flekker og uregelmessige ringer.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Guyana og det nordlige Brasil.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Callistium Stichel, 1911
Callistium cleadas (Hewitson, [1866])
Callistium maculosa (Bates, 1868)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Callistium på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Callistium i Encyclopedia of Life 
(en) Callistium i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Callistium hos NCBI 
(en) Kategori:Callistium – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Callistium – detaljert informasjon på Wikispecies
Nestenperiodisk funksjon

Innen matematikken er en nestenperiodisk funksjon, løst sett, en funksjon av et reelt tall som er periodisk innenfor ønsket nivå av nøyaktighet, gitt tilstrekkelig lange og godt fordelte «nestenperioder». Konseptet ble først studert av Harald Bohr og senere generalisert av Vyacheslav Stepanov, Hermann Weyl og Abram Samoilovitsj Besicovitsj, blant andre.
Echydna

Echydna er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn ca. 25 millimeter), kraftige, mørke sommerfugler. Hannenes overside er svartaktig, overstrødd med bittesmå, hvite flekker.


== Levevis ==
Sommerfuglene lever i våt lavlands-regnskog mellom 200 – 800 meter over havet. De er mest aktive på overskyede dager. I motsetning til mange andre Riodinidae samles de gjerne mange sammen.


== Utbredelse ==
Slekten er kjent fra Ecuador, Peru, Bolivia og Brasil (Amazonas).


== Systematisk inndeling ==
Fram til 2002 ble artene plassert i slekten Calydna.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Echydna Hall, 2002
Echydna chaseba (Hewitson, 1854)
Echydna punctata (Felder, C & R. Felder, 1861)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Echydna på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012
Butterflies of Amazonia – Echydna punctata [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Echydna i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Echydna hos NCBI 
(en) Kategori:Echydna – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Echydna – detaljert informasjon på Wikispecies
Ra’anana

Ra'anana (hebraisk: רַעֲנָנָּה – «fersk») er en by i Israel med en befolkning på 68 300 (2008). Byen ligger på Sharonsletten i Sentraldistriktet, og ble grunnlagt 2. april 1922.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Raanana – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Beit Shemesh

Beit Shemesh eller Bet Shemesh (hebraisk: בֵּית שֶׁמֶשׁ – «solhuset» eller «soltempelet») er en by i Jerusalem-distriktet i Israel, omkring 30 kilometer vest for Jerusalem. Byen har 72 700 innbyggere (2008), og ble grunnlagt i 1950.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Beit Shemesh – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nahariya

Nahariya er en by i Israel. Byen har et innbyggertall på 51 300 (2008). Nahariya er den mest nordlige kystbyen i Israel. Byen ble grunnlagt i 1935.


== Kjente personer fra Nahariya ==
Gilad Shalit, israelsk soldat


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nahariyya – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Imelda

For kvinnenavnet, se Imelda (navn).
Imelda er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn ca. 30 millimeter), slanke, mørke sommerfugler. Oversiden hos hannene er mørbrun med en blåfiolett glans, og et kort, hvitt tverrbånd i forvingen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det vestlige Sør-Amerika, fra Colombia i nord til Bolivia i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Imelda Hewitson, 1870
Imelda aenetus (Hewitson, 1874) – Bolivia og Peru
Imelda mycea (Hewitson, [1875]) – Colombia og Ecuador


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Imelda på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Imelda i Encyclopedia of Life 
(en) Imelda i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Imelda hos NCBI 
(en) Kategori:Imelda – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Imelda – detaljert informasjon på Wikispecies
Tyrkeren

Sjakktyrkeren (Tyrkeren, Den mekaniske tyrk) var en konstruksjon laget for å gi tilskuerne inntrykk av at en maskin spilte sjakk uten menneskelig innblanding.
Wolfgang von Kempelen, som var ansatt ved hoffet til keiseren av Østerrike-Ungarn, designet og bygde innretningen i 1769. Våren 1770 ble den presentert for offentligheten.Innretningen var bygd av ei tredokke i naturlig størrelse ikledd tyrkisk drakt. Dokka satt ved ei kasse som var 120 cm lang, 85 cm bred og 90 cm høy og utførte sjakktrekk ved å bevege på armene. Kassa var utstyrt med dører på tre sider, og når de ble åpnet så man bare komplisert mekanikk. I virkeligheten satt det en menneskelig sjakkspiller innerst i kassa.
Sjakktyrkeren turnerte i mange tiår rundt i Europa og Amerika. Med en sterk sjakkspiller som operatør ble konstruksjonen til tider ansett som uovervinnelig. Blant de som ble slått var Napoléon Bonaparte, Edgar Allan Poe og Benjamin Franklin. François-André Danican Philidor, en av tidas beste sjakkspillere, var en av få som vant mot tyrkeren.Musikeren og oppfinneren Johann Nepomuk Mälzel kjøpte Sjakktyrkeren i 1805 og han fikk flere av tidas kjente sjakkspillere til å betjene maskinen, som Johann Baptist Allgaier, Hyacinthe Henri Boncourt, Aaron Alexandre, William Lewis, Jacques François Mouret og William Schlumberger.
Selv om mange hadde mistanke til at Sjakktyrkeren ble styrt av en menneskelig operatør, ble ikke konstruksjonen avslørt før i 1820. Det eksisterer flere historier om hvordan avsløringen skjedde. En av versjonene forteller at operatøren kom stormende ut da en tilskuer ropte «brann, brann».
Den originale Tyrkeren ble ødelagt i en brann i 1854, men det er laget moderne rekonstruksjoner, blant annet står det utstilt et eksemplar i Heinz Nixdorf MuseumsForum i Paderborn.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gerald M. Levitt: The Turk, Chess Automaton. McFarland, Jefferson, N.C. 2000, ISBN 0-7864-0778-6.
Tom Standage: Der Türke. Die Geschichte des ersten Schachautomaten und seiner Abenteuerlichen Reise um die Welt. BVT, Berlin 2005. ISBN 3-8333-0317-4.
Jiri Veselý: Die berühmteste Erfindung Wolfgang von Kempelens. I Blätter für Technikgeschichte. Bind 36/37. 1974/75, s. 25–46
Robert Willis: An attempt to analyse the automation chess player of Mr. de Kempelen. Booth, London 1821
Die wiedererstandene von Kempelen'sche Schachmaschine. I Vaterländische Blätter für den österreichischen Kaiserstaat. 31. juli 1819, s. 1-4
Das Geheimnis des berühmten Schach-Automaten.. I Der Adler. 1. juli 1841, s. 5-7


== Eksterne lenker ==
(en) Tyrkeren – chessgames.com 
(en) The Turk – kategori av bilder, video eller lyd på CommonsE. Wenzel Mraček: Baron von Kempelens Schach-„Automat“, utdrag fra avhandlingen Simulatum Corpus. Vom künstlichen zum virtuellen Menschen., diplomarbeid ved Institut für Kunstgeschichte, Graz 2001
Karsten Bauermeister: Schachcomputer Geschichte
Pseudonymphidia

Pseudonymphidia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter) sommerfugler mønstret i brunt og hvitt. De kan overflatisk minne litt om målere (Geometridae).
Oversiden er brun med hvite flekker, undersiden mønstret i lysbrunt og hvitt.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Mellom-Amerika og det aller nordligste Sør-Amerika, fra Mexico i nord til Colombia i sør.


== Systematisk inndeling ==
Artene har tidligere vært plassert i slekten Lemonias.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Pseudonymphidia Callaghan, 1985
Pseudonymphidia agave (Godman & Salvin, 1886)
Pseudonymphidia clearista (Butler, 1871)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Pseudonymphidia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudonymphidia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pseudonymphidia hos NCBI 
Pseudonymphidia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Pseudonymphidia agave [2]
Forvaltningsforbundet Grüner Grund

Forvaltningsforbundet Grüner Grund er et tidligere forvaltningsforbund i Mittlerer Erzgebirgskreis og deretter Erzgebirgskreis i Direktionsbezirk Chemnitz i Sachsen. Forvaltningsforbundet ble opprettet den 18. mars 1994 av de 5 kommunene Drebach, Grießbach, Hopfgarten, Scharfenstein og Venusberg.
Den 1. oktober 1998 ble Hopfgarten innlemmet i Großolbersdorf, og trådte dermed ut av forbundet. Den 1. januar 1999 ble Grießbach innlemmet i Venusberg. Den 1. januar 2005 ble Scharfenstein innlemmet i Drebach, og reduserte dermed antallet medlemmer av forbundet til to.
Med innlemmelsen av Venusberg i Drebach den 1. januar 2010 opphørte forvaltningsforbundet å eksistere.
Forvaltningsforbundet hadde et areal på 32,74 km² og 5 739 innbyggere den 31. desember 2008.
Forbundsformann fra 1994 til 2009 var tidligere borgermester i Scharfenstein, Wolkang Volkmann.