Josef Kriehuber

Josef Kriehuber (1800–1876) var en østerriksk litograf og maler.


== Liv og virke ==
Josef Kriehuber fikk den første tegneundervisningen av sin bror Johann Kriebuber, og ble allerede som trettenåring tatt opp i tegneklassen ved det keiserlige akademi i Wien, der han studerte under Hubert Maurer. Fra 1818  til 1821 var han med fyrst Sanguszko til Polen som tegnelærer.
For å skaffe penger til livsopphold og studier ved akademiet i Wien, ble han en av de flittigste litografene ved forlaget Trentsensky. De første portrettene i denne nye trykketeknikken kom i 1826, og i tiårene etter ble Kriehuber den mest etterspurte og best betalte portrettør i Wien under Biedermeierperioden. Suksessen han høyst sannsynlig sammen med at han hadde et mesterlig evne til å framstille menn mer betydelige enn de var i virkeligheten, og kvinner vakrere. 
I 1860 ble han tildelt Frans Josef-ordenen, som første kunstner i Østerrike.  Etter hvert som fotografiet nå ble vanligere falt betydningen og oppdragsmengden, og de siste leveårene hans var preget av fattigdom. 
Josef Kriehuber døde i hjembyen Wien 30. mai 1876 og fikk en æresgrav på Wiener Zentralfriedhof (11-2-49).
Kriehubers sønn, Friedrich Kriehuber, var også tegner og litograf.
I 1889 ble en gate i Wien-Margareten oppkalt etter ham.


== Samlinger ==
Betydelige samlinger av Kriehubers verk befinner seg i den grafiske samlingen i Albertina i Wien og ved portrettsamlingen i Østerrikes nasjonalbibliotek.


== Verk ==
Kriehubers rundt 3 000 portrettlitografier og noen hundre akvareller gir et interessant tidsbilde av miljøet i Wien. Praktisk talt alle betydelige personligheter fra denne tida ble portrettert av Kriehuber. Noen eksempler er:


== Referanser ==


== Kilder ==
(de) Karl Weiß: «Kriehuber, Josef». I Allgemeine Deutsche Biographie (ADB). Bind 17, Duncker & Humblot, Leipzig 1883, s. 166 f.
(de) Peter Wirth: «Kriehuber, Josef.» I Neue Deutsche Biographie (NDB). Bind 13, Duncker & Humblot, Berlin 1982, ISBN 3-428-00194-X, s. 45 f. (digitalisering).
Schöny: «Kriehuber Josef». I Österreichisches Biographisches Lexikon 1815–1950 (ÖBL). Bind 4, Verlag der Österreichischen Akademie der Wissenschaften, Wien 1969, s. 273 f. (Direkte lenker: s. 273, s. 274)
Constantin von Wurzbach: «Kriehuber, Joseph.» I Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. 13. Del. Kaiserlich-königliche Hof- und Staatsdruckerei, Wien 1865, s. 219–231 (Innscanning).


== Litteratur ==
Wolfgang von Wurzbach: Katalog der Porträtlithographien Josef Kriehubers. – 2. opplag. Wien: Walter Krieg Verlag, 1958
Selma Krasa: Josef Kriehuber 1800–1876: Der Porträtist einer Epoche. – Wien: Edition Christian Brandstätter, 1987
Ulrich Thieme und Felix Becker: Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart, bind. 21, 1927, s. 535 ff.
Rudolf von Eitelberger von Edelberg: Gesammelte kunsthistorische Schriften, band 1, s. 90. Wien: Braumüller, 1879.


== Eksterne lenker ==
(en) Josef Kriehuber – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Josef Kriehuber – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Verk av og om Josef Kriehuber i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Verk av Josef Kriehuber – Museumsportal Schleswig-Holstein