jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Qamishli

Qamishli' (arabisk: القامشلي‎; kurdisk: Qamişlo) er en by i det nordøstlige Syria, nær grensen mot Tyrkia og Irak. Byen er anlagt rundt en jernbanestasjon fra 1926. 
Qamishli hadde en befolkning på  232 258 innbyggere ved folketelling i 2004.  De fleste er kurdere, men befolkningen omfatter også mange arabere, assyrere og armenere. Mange av assyrerne og armenerne er kristne som kom hit etter å ha blitt fordrevet fra Tyrkia på slutten av første verdenskrig. 
Den kristne befolkningen i Qamishli gjennomfører hvert år en stor prosesjon i desember. Den kurdiske nyttårsfeiringa i mars (newroz) er også kjent. 
Qamishli anses som hovedstaden for den kurdiske regionen i Syria, av kurdere kalt Vestkurdistan. I 2004 fant det sted omfattende opptøyer i byen da supportere av et lokalt fotballag viftet  med kurdiske flagg. Politiet skjøt inn i mengden og minst 15 mennesker ble drept. Det fulgte tre dager med gatekamper, hvor en statue av Syrias tidligere president Hafez al-Assad ble veltet. Myndighetene satte inn militære styrker støttet av helikopter og stridsvogner og ytterligere titalls personer ble drept før det  ble  ro i byen.


== Referanser ==


== Se også ==
Nusaybin, nabobyen på tyrkisk side
Carl Begas den eldre

Carl Joseph Begas (også Begasse) (født 30. september 1794 i Heinsberg nær Aachen, død 24. november 1854 i Berlin), var en tysk historiemaler. 
Han nedstammet fra en belgisk hugenottfamilie, hvor faren Franz Anton Begasse, ønsket å se gutten utdannet innenfor jus. Han skal tidlig ha vist gode tegneevner, og fikk i 1812 lov til å besøke Paris for å forbedre sine ferdigheter. Han utdannet seg videre i Köln og i Bonn, og i 1813 i Paris hos Antoine Jean Gros. 
I 1814 kjøpte kong Friedrich Wilhelm III to av verkene hans, og forsøkte samtidig å hjelpe ham frem i lyset. Han fikk i oppdrag å male flere bilder med bibelske motiv, og etter at han kom hjem fra Italia i 1825, fortsatte han med å male bilder som fikk henge i kirkene i Berlin og Potsdam. Han malte også en del portretter, ikke minst av de prøyssiske kongelige, noe som ga ham en sikker inntekt.  
I 1846 utnevnte Fredrik Vilhelm IV av Preussen ham til hoffmaler i Berlin. 24. november 1854 døde han i sitt hus ved Karlsbad i samme by. 
Med sin kone Wilhelmine Bock fikk han fire sønner som fortsatte det kunstneriske virke: Billedhuggerne Reinhold Begas og Carl Begas den yngre samt malerne Oskar Begas og Adalbert Begas. 


== Verker ==
Begas' verk er blant annet utstilt i Kreismuesum Heinsberg, i der Alten Nationalgalerie in Berlin, i Berlins domkirke samt i Wallraf-Richartz-Museum i Köln.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Carl Joseph Begas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons Robert Dohme: Begas, Karl der Ältere i Allgemeine Deutsche Biographie, Band 2, Duncker & Humblot, Leipzig 1875
Carl Joseph Begas i Biographisch-Bibliographisches Kirchenlexikon
Georg Philip Müller

Georg Philip Müller (født før 1684, død ca. 1706) var en dansk ingeniøroffiser og arkitektkyndig. 
Müller gjorde tjeneste i fortifikasjonsetaten og utførte mange tegneoppgaver. 
Han utarbeidet et prosjekt til Garnisonskirken ca. 1696 og disse tegningene ble senere lagt til grunn da man bygget kirken i 1703–1706.
Tilskrevne prosjekter; Kastelskirken i København (1692) og  et «casino» (teater) på Kongens Nytorv.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Georg Philip Müller på Kunstindeks Danmark / Weilbachs Kunstnerleksikon
Cecilie av Hellas og Danmark

Cecilie av Hellas og Danmark (gresk: Πριγκίπισσα Σεσίλια της Ελλάδας και Δανίας) (født 22. juni 1911, død 16. november 1937) var ei gresk prinsesse. Hun var konen til arvestorhertug Georg Donatus av Hessen-Darmstadt og søster av prins Philip, hertug av Edinburgh.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Cecilie var det tredje barnet til prins Andreas av Hellas og Danmark og prinsesse Alice av Battenberg. Hun ble født den 22. juni 1911 på sommereiendommen til den greske kongefamilien ved Tatoi, femten kilometer nord for Athen. Selv om hennes navn var Cecilie, ble hun innad i familien kalt Cécile. 
Cecilie ble døpt ved Tatoi den 2. juli 1911. Hennes faddere var kong Georg V av Storbritannia, Ernst Ludvig, storhertug av Hessen, prins Nikolaos av Hellas og Danmark og hertuginne Vera av Württemberg. 
På farssida var hun barnebarn av kong Georg I av Hellas og hans kone storhertuginne Olga av Russland (barnebarn av tsar Nikolaj I av Russland). På morssida var hun oldebarn av prinsesse Alice av Storbritannia (datter av dronning Viktoria av Storbritannia og prins Albert av Sachsen-Coburg-Gotha).
Cecilie hadde tre søstre: Margarita (gift med prins Gottfried av Hohenlohe-Langenburg), Theodora (gift med Berthold av Baden, markgreve) og Sophie (gift først med prins Christoph av Hessen og så for andre gang med prins Georg Wilhelm av Hannover). Hennes bror, Philip, senere hertug av Edinburgh, var gift med dronning Elizabeth II av Storbritannia til han døde i 2021. 
I 1922 var Cecilie og hennes søstre brudepiker i bryllupet til sin onkel Lord Mountbatten (senere jarl Mountbatten av Burma) og Edwina Ashley.


=== Ekteskap og barn ===
Den 2. februar 1931 ved Darmstadt, gifta Cecilie seg med Georg Donatus av Hessen-Darmstadt. De fikk fire barn.

Den 1. mai 1937 meldte Cecilie og hennes mann seg inn i Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei.


=== Død ===
I oktober 1937 døde Cecilies svigerfar, storhertug Ernst Ludvig av Hessen. Et par uker etter begravelsen, skulle svogeren prins Ludwig gifte seg med Margaret Campbell-Geddes i London.
Den 16. november 1937 skulle Georg Donatus, Cecilie, deres to unge sønner og Georgs mor, storhertuginne Eleonore reise fra Darmstadt til London for å delta i bryllupet. Flyet de reiste med traff en fabrikkpipe ved Oostende og krasja; alle ombord døde. Cecilie var gravid i åttende måned, og et barnelik blei funnet blant vrakdelene. Cecilie hadde altså født ombord på flyet.
Cecilie blei gravlagt sammen med sin ektemann, sine to sønner og det dødfødte barnet i Darmstadt ved Rosenhöhe, gravplassen for Hessen-Darmstadt-familien. Cecilies datter Johanna blei adoptert av prins Ludwig og prinsesse Margaret; hun døde mindre enn to år senere av hjernehinnebetennelse og blei gravlagt med sine foreldre og søsken.


== Stamtavle ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Princess Cecilie of Greece and Denmark – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wilhelm Friedrich von Platen

Wilhelm Friedrich von Platen (født 1667, død 27. april 1732) var en dansk bygningsingeniør, arkitekt og hoffmarskalk.Etter en utenlandsreise bekostet av kongehuset i perioden 1699–1702 kom han tilbake til Danmark og ble sjef for den kongelige bygningsadministrasjonen.von Platen sto bak byggearbeider på blant annet Frederiksberg slott og Sønderborg slott. Han var også ansvarlig byggmester for Garnisonskirken.
Det antas at han ikke virket som selvstendig arkitekt.


== Referanser ==
Karl Ferdinand, hertug av Berry

Karl Ferdinand, hertug av Berry (Charles Ferdinand d'Artois; født 24. januar 1778 i Versailles, død 14. februar 1820 i Paris) var fransk prins,  yngre sønn av den fremtidige kong Karl X av Frankrike og Marie-Thérèse-Charlotte av Frankrike.
Han ble i 1812 gift med en engelsk kvinne ved navn Amy Brown, men ekteskapet ble oppløst i 1815.
I 1816 ble han gift med Maria Carolina av De begge Sicilier. De fikk fire barn, hvorav to døde tidlig og to levde til voksen alder. De som levde til voksen alder var Louise Marie Thérèse (1819–1864) og Henri, hertug av Bordeaux (1820–1883).


== Referanser ==
Henri, hertug av Bordeaux

Henri Charles Ferdinand Marie Dieudonné d'Artois, duc de Bordeaux, Comte de Chambord (født 29. september 1820, død 24. august 1883), var sønn av Karl Ferdinand, hertug av Berry og Maria Carolina av De to Sicilier, og sønnesønn av Karl X av Frankrike. Som barnebarn av kongen var Henri kjent som Petit-Fils de France.
Tronen ble overlatt til ham etter at hans far og hans farbror hadde undertegnet sin abdikasjon. Han sies noen ganger å ha vært konge av Frankrike fra 2. august til 9. august 1830 som Henrik V, selv om han aldri offisielt var proklamert som sådan. 
I 1846 ble han gift med Maria Theresa av Modena. De fikk ingen barn.


== Referanser ==
Eleanor Green

Eleanor Margaret Green, prinsesse Viggo (også kalt Peggy, født 5. november 1895 i New York, død 3. juli 1966) ble den 10. juni 1924 gift med prins Viggo av Danmark, og ble dermed prinsesse Viggo av Danmark. Paret fikk ingen barn.
Prinsesse Viggo virket i St. Albans engelske kirke i København, og et glassmosaikkvindu ble derfor etter 2. verdenskrig tilegnet henne. Hun donerte en formue til kirken. Hun hadde også musikalske talenter, og komponerte flere sanger og opptrådte som sangsolist, hvilket en plate fra His Master's Voice vitner om. 
Hun ligger begravet i Roskilde domkirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om St. Albansk kirke i København
Musik i kongehuset, Det Kongelige Bibliotek
Eystein Torkildsen

Eystein Torkildsen (født 20. desember 1890, død 29. juni 1960) var en norsk ordfører og høyesterettsadvokat.
Torkildsen tok middelskoleeksamen ved Oslo katedralskole 1906, og ble senere høyesterettsadvokat. Han var ordfører i Aker kommune en kort periode i 1938 for Høyre. 
Eystein Torkildsens vei på Munkerud i Oslo er oppkalt etter ham.
Akers Sogneselskap har opprettet et minnefond «til minne om avdøde høyesterettsadvokat og tidligere ordfører i Aker Eystein Torkildsen». Fondet skal bidra til å opprettholde gammel og god Akertradisjon.Eystein Torkildsen var sønn av Marcus Thorvald Torkildsen.


== Referanser ==
Hvithodebladvikler

Hvithodebladvikler (Pandemis cinnamomeana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).


== Utseende ==
En middelsstor til stor (vingespenn 18-23 millimeter), lysbrun vikler. Hode og thorax er brungule. Forvingen er omtrent rektangulær, gulbrun med mørkere nettmønster, noe mørkere ved roten, i midten et skrått, jevnbredt, brunt tverrbånd, ved vingespissen er trekanten, mørkbrun flekk. Arten kan ligne på flere andre arter, men kjennes blant annet på at tegningene er ganske regelmessige og "rene". Bakvingen er lysgrå med mørkere årer.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr i juli-august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i hele Europa (bortsett fra Island) og i det nordlige Asia.
I Norge er den vanlig i Sør-Norge.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pandemis cinnamomeana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) hvithodebladvikler i Encyclopedia of Life 
(en) hvithodebladvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvithodebladvikler hos Artsdatabanken 
(sv) hvithodebladvikler hos Dyntaxa 
(en) hvithodebladvikler hos Fauna Europaea 
(en) hvithodebladvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Pandemis cinnamomeana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Teateråret 1969

Teateråret 1969 er en oversikt over hendelser, verk, fødte og avdøde personer med tilknytning til teater i 1969.


== Hendelser ==
Arendal figur- og dukketeater er et norsk dukketeaterkompani som ble opprettet i 1969.


== Nye drama ==
Athol Fugard – Boesman and Lena
Joe Orton – What the Butler Saw (publisert posthumt)
Dennis Potter – Son of Man (TV)


== Priser ==
O'Neill-stipendiet tildeles skuespilleren Jan-Olof Strandberg
Thaliapriset tildeles skuespilleren Jan-Olof Strandberg
Jenny Lindstipendet tildeles oprasangeren Margareta Jonth
Svenska Akademiens teaterpris tildeles Ulf Palme


== Årets oppsettinger ==
21. mai – Hvem er redd for Virginia Woolf? var en teaterproduksjon av Seattle Repertory Theatre som var basert på skuespillet Who's Afraid of Virginia Woolf? av Edward Albee, Det var et gjestespill under Festspillene i Bergen som ble satt opp på Den Nationale Scene med Allen Fletcher som regissør.
4. september – Tre søstre var en en teateroppsetting basert på et skuespill av Anton Tsjekhov. Det ble satt opp Trøndelag Teater med Eva Sköld som regissør.
12. november – Hvem er redd for Virginia Woolf? var en teateroppsetting som var basert på skuespillet Who's Afraid of Virginia Woolf? av Edward Albee, Det ble satt opp på Den Nationale Scene med Otto Homlung som regissør.


== Fødsler ==
13. november – John Belluso, amerikansk dramatiker
15. november – Christopher Grøndahl, norsk forfatter og dramatiker
David Auburn, amerikansk dramatiker


== Dødsfall ==
24. juli – Witold Gombrowicz, polsk forfatter og dramatiker (født 1904)


== Referanser ==
Hasselbladvikler

Hasselbladvikler (Pandemis corylana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En middelsstor til ganske stor (vingespenn 18-24 millimeter) vikler. Den ligner på andre Pandemis- og Choristoneura-arter, men kan kjennes på den bleke fargen og at forvingens tegninger knapt er mørkere enn resten av vingen. Hodet og thorax er blekt gulbrune. Forvingens grunnfarge er blekt gulbrun med markert, brunt nettmønster. Vingene har, som hos de beslektede artene, markerte felter ved roten, et skrått tverrbånd i midten og en trekantet flekk i spissen. Disse merkene er knapt mørkere enn de omkringliggende delene, men er markerte av brune kanter. Bakvingen er lysgrå, forholdsvis smal.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr i juli-august.


== Utbredelse ==
Den er utbredt over hele Europa unntatt lengst i nord, og i det nordlige Asia.
I Norge er den vanlig i Sør-Norge.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pandemis corylana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) hasselbladvikler i Encyclopedia of Life 
(en) hasselbladvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hasselbladvikler hos Artsdatabanken 
(sv) hasselbladvikler hos Dyntaxa 
(en) hasselbladvikler hos Fauna Europaea 
(en) hasselbladvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Pandemis corylana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Eystein Torkildsens vei (Oslo)

Eystein Torkildsens vei (9–13, 16–22) er en kort vei mellom Munkerudveien og Oberst Rodes vei på Munkerud i Oslo. Navnet kommer av tidligere høyesterettsadvokat og ordfører i Aker Eystein Torkildsen (1890–1960).


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Eystein Torkildsens vei». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 160. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (E)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 29. juli 2014. Besøkt 22. august 2015.
Lærbrun bladvikler

Lærbrun bladvikler (Pandemis cerasana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En middelsstor til ganske stor (16-24 millimeter), gulbrun vikler. Hodet, thorax og forvingens grunnfarge er gulbrun. Forvingens framkant er påfallende krum. Vingen har brunt nettmønster, et litt mørkere område ved roten og et skrått, brunt tverrbånd i midten. Dette har uregelmessige kanter og er en del bredere ved bakkanten enn ved forkanten. Dessuten er det en firkantet, brun flekk nær vingespissen. Bakvingen er brungrå, den indre delen av vingefrynsene er hvitgule slik at det blir en smal, hvitgul stripe langs ytterkanten.
Larven er blekoransje med svart hodekapsel og en brun ryggplate på det første kroppsleddet.


== Levevis ==
Arten lever i hager og løvskog. Larvene lever på mange ulike busker og løvtrær, kanskje særlig på frukttrær. De voksne sommerfuglene flyr fra juni til august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over hele Europa (unntatt Island) og i det nordlige Asia, dessuten i Nord-Amerika. I Norge er den vanlig i Sør-Norge.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pandemis cerasana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) lærbrun bladvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) lærbrun bladvikler hos Artsdatabanken 
(sv) lærbrun bladvikler hos Dyntaxa 
(en) lærbrun bladvikler hos Fauna Europaea 
(en) lærbrun bladvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Pandemis cerasana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pandemis cerasana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pandemis cerasana – detaljert informasjon på Wikispecies
Henri av Orléans, hertug av Aumale

Henri Eugène Philippe Emmanuel (født 16. januar 1822, død 7. mai 1897) var en yngre sønn av Ludvig Filip av Frankrike.
Henri fulgte sin bror Ferdinand Filip av Orléans til Algerie i 1840, og ble generalløytnant og øverste befal i provinsen Constantine. Han ledet i 1844 toget mot Biskra og ble i 1847 generalguvernør i Algerie. Han mottok Abd el-Kaders kapitulasjon da han var i denne stillingen. Ved februarrevolusjonen i 1848 forlot han Algerie og slo seg ned i Claremont ved London, der han hengav seg til sitt forfatterskap.
Han giftet seg med Maria Carolina av Bourbon-De begge Sicilier i 1844. De fikk fire barn.
Henri av Orléans er gravlagt i Chapelle Royale de Dreux.


== Referanser ==
Stansfield Turner

Stansfield M. Turner (født 1. desember 1923 i Highland Park i Illinois, død 18. januar 2018 i Seattle) var en amerikansk admiral og direktør i Central Intelligence Agency (CIA) i perioden 1977 til 1981.


== Biografi ==
Etter å ha gått ut ved Highland Park High School i 1941 begynte han å studere ved Amherst College. Deretter begynte han på sin militærtjeneste i United States Navy hvor han ble utdannet ved United States Naval Academy. Han fullførte deretter sin etterutdanning ved Oxford University, hvor han ble uteksaminert med en mastergrad (MA) i 1950. Under hans militære karriere tidlig på 1960-tallet var han blant annet kommanderende offiser på missilkrysseren USS «Horne» (CG-30).
Fra 1972 til 1974 var Turner president i Naval War College, før han ble utnevnt til kommandør av United States Second Fleet med ansvaret for Atlanterhavet fra Nordpolen til Karibien. I 1977 ble han av president Jimmy Carter (tidligere klassekamerat ved Naval Academy) utnevnt til ny direktør for Central Intelligence Agency (CIA). Etter denne perioden bedrev Turner tiden som forfatter samtidig som han hadde flere verv i amerikanske konserner, blant annet i Monsanto.
I 1991 ble han gjesteforeleser ved University of Maryland, hvor han med tiden også ble seniorforsker inntil han pensjonerte seg på begynnelsen av 2000-tallet. Turner har mottatt en rekke hedersbevisninger, blant annet Distinguished Service Medal, Legion of Merit med to gullstjerner, Bronze Star Medal og FNs Koreamedalje.
Turner var gift med Eli Karin Tjelta fra Stavanger, som døde i en flyulykke i Costa Rica i januar 2000.


== Bibliografi ==
Secrecy and Democracy: The CIA in Transition (1985)
Terrorism and Democracy (1991)
Caging the Nuclear Genie: An American Challenge for Global Security (1997)
Spy Stories (2003)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NNDB.com – Profilen til Stansfield Turner hos Notable Names Database
Rødbrun bladvikler

Rødbrun bladvikler (Pandemis heparana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==

En middelsstor til ganske stor (vingespenn 16-24 millimeter) vikler, hodet, thorax og forvingens grunnfarge rødlig brune. Den er noe mørkere enn de andre Pandemis-artene og kan kjennes på et tydelig rødskjær. Forvingen har et mørkere nettmønster. Et felt ved roten, et skrått tverrbånd i midten og en trekantet flekk ved spissen er noe mørkere, med et markert rødskjær. Bakvingen er gråbrun med kantfrynser som er hvitgule ved roten slik at det blir en lys kantlinje. Larven er blekgrønn med utstående, hvite børster. Hodekapselen er svart med lyse lengdestriper, ryggplaten på det første kroppsleddet er svart.


== Levevis ==
Som de andre bladviklerne har denne arten larver som kan leve på mange ulike løvtrær. De voksne sommerfuglene flyr i juli-august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over hele Europa (bortsett fra Island) og i det nordlige Asia.
I Norge er den vanlig i Sør-Norge.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pandemis heparana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Pandemis heparana i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pandemis heparana hos Artsdatabanken 
(sv) Pandemis heparana hos Dyntaxa 
(en) Pandemis heparana hos Fauna Europaea 
(en) Pandemis heparana hos NCBI 
(en) Kategori:Pandemis heparana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pandemis heparana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Bjørnebærbladvikler

Bjørnebærbladvikler (Pandemis dumetana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae). 


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 18-22 millimeter), gulbrun vikler. Den kan kjennes på at forvingen er påfallende kort og bred, og på at bakvingen er hvit (grå eller brun hos de andre bladviklerne). Forvingen har et brunt nett mønsteret. Roten og det skrå tverrbåndet i midten er bare ubetydelig mørkere enn resten av vingen, flekken ved vingespissen er knapt synlig. Bakvingen er hvit.


== Levevis ==
Som de andre bladviklerne har denne arten larver som kan leve på mange ulike løvtrær.
De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli-august.


== Utbredelse ==
Den er utbredt over det meste av Europa og finnes også i det nordlige Asia.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pandemis dumetana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) bjørnebærbladvikler i Encyclopedia of Life 
(en) bjørnebærbladvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) bjørnebærbladvikler hos Artsdatabanken 
(sv) bjørnebærbladvikler hos Dyntaxa 
(en) bjørnebærbladvikler hos Fauna Europaea 
(en) bjørnebærbladvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Pandemis dumetana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Grå bladvikler

Grå bladvikler (Syndemis musculana) er en sommerfugl som tilhører familien viklere (Tortricidae).


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 15-22 millimeter), grå vikler. Arten mangler påfallende tegninger og er også nokså variabel i fargen, dermed ikke helt lett å bestemme. Hodet, thorax og forvingen er mer eller mindre brunlig grå. Forvingen har et mer eller mindre tydelig, bredt, brunt tverrbånd i midten. Bakvingen er lyst gråbrun.


== Levevis ==
Arten kan finnes i mange ulike miljøer, særlig i ulike slags skog, men også på heier og i fjellet. Larvene lever blant annet på bjørnebær, bjørk og eik, men også på mange andre planter. De voksne sommerfuglene flyr om ettermiddagen og kvelden i mai-juni.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i hele Europa (bortsett fra Island) og også i det nordlige Asia.
Den er vanlig i Sør-Norge.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Syndemis musculana på UK moths [2]


== Eksterne lenker ==
(en) grå bladvikler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) grå bladvikler hos Artsdatabanken 
(sv) grå bladvikler hos Dyntaxa 
(en) grå bladvikler hos Fauna Europaea 
(en) grå bladvikler hos NCBI 
(en) Kategori:Syndemis musculana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons