jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Grimehonningeter

Grimehonningeter (Lichenostomus frenatus) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til det nordøstlige Queensland i Australia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Grimehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Grimehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Grimehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Bolemoreus frenatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus frenatus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus frenatus. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus frenatus. Besøkt 04. mai 2013.
Emma und Eginhard

Emma und Eginhard, oder Die Last-tragende Liebe TWV21:25 er et tysk syngespill i 3 akter med musikk av Georg Philipp Telemann og libretto  av Christian Gottlieb Wend.Emma und Eginhard ble oppført i 1728 på Oper am Gänsemarkt i Hamburg.
Ouverturen framføres også som Fiolinkonsert i a-moll.


== Utgaver ==
Georg Philipp Telemann: Die last-tragende Liebe or Emma und Eginhard" (TVWV 21: 25) (G) (Urtext).


== Innspillinger ==
Utvalgte ariaer «Das Auge starrt, die Lippen beben», «Erscheine bald du, Irrlicht meiner Sinne», «Steckt Mars den Degen ein, so wetzt Cupido Pfeile» fra  Telemann, et album av Nuria Rial (Deutsche Harmonia Mundi, 2011, Cat. No: 88697922562)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Georg Philipp Telemann (1681-1767) Emma und Eginhard, klassika.info
Georg Philipp Telemann: Catalogue TWV 2 Vocal séculier, musiqueorguequebec.ca
Eungellahonningeter

Eungellahonningeter (Lichenostomus hindwoodi) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til fjellskjeden Clarke Range i Queensland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eungellahonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Eungellahonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Eungellahonningeter hos NCBI 
Lichenostomus hindwoodi – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus hindwoodi. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus hindwoodi. Besøkt 04. mai 2013.
La serva padrona

La serva padrona (norsk: En liten hustyrann eller Et lite huskors) er en opera buffa (intermezzo) i to akter med musikk av Giovanni Battista Pergolesi. Librettoen er av Gennaro Antonio Federico.


== Historie ==
Operaen er Pergolesis mesterverk i buffa-genren og betydelig mer suksessfulle enn hans opera seria. Operaen ble uroppført 28. august 1733 på Teatro San Bartolomeo i Napoli, men vakte ikke noe større oppsikt, ettersom den var et intermezzo blant mange andre. Men ved premieren i Paris i 1752 utløste operaen en musikkhistorisk feide, buffoniststriden (la querelle des bouffons), mellom dem som forsvarte den franske høviske operaen (Rameau) og forkjempere for den folkeligere buffaoperaen. Rousseau og ensyklopedistene roste Pergolesis La serva Padrona som et mønstereksempel på en naturlig og hverdagsnær operastil. Den ble spilt över hele Europa på 1700-tallet og teksten ble oversatt til flere språk. Dens popularitet har vart inntil våre dager.
Den svenska premieren fant sted på Eriksbergsteatern i Stockholm 3. oktober 1781.


== Roller ==
Uberto, en gammel ungkar (bass)
Serpina, hans tjenestejente (sopran)
Vespone, hans tjener (stum rolle)


== Handling ==
Operaen utspiller seg i Italia på begynnelsen av 1700-tallet.


== Bibliografi ==
Federico, Gennaro Antonio; Envallsson, Carl Magnus (1781). Pigan husbond-fru, opera-comique i två acter. Öfversättning af C.E. Med bibehållande af Pergoleses musique. Upförd för första gången på svenska theatren å Ericsberg, den 3 october 1781. =Anon=. Stockholm, tryckt uti kongl. ordens-tryckeriet. (svensk). Stockholm. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link) [libris 2389705]


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Gammond, Peter (1982). Opera-handbok (svensk). Göteborg: Wezäta. s. 145. ISBN 91-8507491-8.  [libris 7745312]
Wenzel Andreasen, Mogens (1990). Operans värld : ett lexikon över kompositörer, roller och innehåll i våra vanligaste operor (svensk). Stockholm: Rabén & Sjögren. s. 166-167. ISBN 91-29-59233-X.  [libris 7236411]
Gulstripehonningeter

Gulstripehonningeter (Lichenostomus chrysops) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet tre underarter av gulstripehonningeter:

Lichenostomus chrysops chrysops (Latham, 1802)
Lichenostomus chrysops samueli (Mathews, 1912)
Lichenostomus chrysops barroni (Mathews, 1912)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gulstripehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulstripehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Gulstripehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Caligavis chrysops – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Caligavis chrysops – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus chrysops – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus chrysops. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus chrysops. Besøkt 04. mai 2013.
Sanghonningeter

Sanghonningeter (Lichenostomus virescens) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet fire underarter av sanghonningeter:

Lichenostomus virescens cooperi (Mathews, 1912)
Lichenostomus virescens forresti (Ingram, 1906)
Lichenostomus virescens sonorus (Gould, 1841)
Lichenostomus virescens virescens (Vieillot, 1817)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sanghonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sanghonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Sanghonningeter hos Fossilworks 
(en) Sanghonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Gavicalis virescens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus virescens – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus virescens. Besøkt 4. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus virescens. Besøkt 4. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet
Eddy Zoltan

Eddy Zoltan var et norsk rockeband med base på Gjøvik.


== Historien ==
Bandet eksisterte i en periode på 70-tallet, og laget en LP-plate med navnet Spelemannen med besetning bestående av folk fra Gjøvik, Rjukan, Fyresdal og Budapest, bl.a. mannen som ga gruppen dets navn Eddy Zoltan Kiss på keyboard, en musiker fra Budapest med utdannelse fra Tyskland og Østerrike. Bandet fikk i 1974 kontrakt med Talent Productions og LP-platen Spelemannen vakte berettiget oppsikt. Det var sjelden kost at rock ble fremført med tekster på nynorsk, og musikalsk ble Eddy Zoltan sammenlignet med Procol Harum, Traffic og tidlig Jethro Tull. Tekstene var i stor grad basert på norsk folklore, i tillegg til en passende dose miljøvern og saker som var på dagsordenen midt på 70-tallet. Platen ble imidlertid ingen salgssuksess, til tross for at bandet ble grundig profilert på TV. Journalister og samlere var likevel skjønt enige om at denne utgivelsen var en liten klassiker. Dette var hovedgrunnen til at selskapet Tylden & Co. valgte å gjenutgi albumet på CD i 2001, denne gang med tre bonusspor.


== Medlemmene ==
Øyvind Engen - bass, sang
Manne Kjøs - gitar, bass, sang
Olle Johnny Lande - fløyte, bass, sang
Eddy Zoltan Kiss - piano, orgel og String Ensemble
Henning Westeng - trommer


== Diskografi ==


=== Album ===
Spelemannen (1974, CD 2001)


=== Singler ===
Spelemannen/Kjærleik til vår jord (1973)
Jeg gikk meg over sjø og land/Til Anita (1973)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eddy Zoltan på Discogs 
(en) Eddy Zoltan på MusicBrainz 
(no) Eddy Zoltan på Rockipedia
Kysthonningeter

Kysthonningeter (Lichenostomus versicolor) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den forekommer i Australia og Ny-Guinea.


== Underarter ==
Det er beskrevet fire underarter av kysthonningeter:

Lichenostomus versicolor intermedius (Mayr & Rand, 1935)
Lichenostomus versicolor sonoroides (Gray,GR, 1862)
Lichenostomus versicolor versicolor (Gould, 1843)
Lichenostomus versicolor vulgaris (Salomonsen, 1966)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kysthonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Kysthonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Kysthonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Gavicalis versicolor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus versicolor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus versicolor. Besøkt 4. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus versicolor. Besøkt 4. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet
Spelemannen

Spelemannen er et musikkalbum med Eddy Zoltan, utgitt i 1974. Albumet ble i 2001 gjenutgitt på CD av plateselskapet Tylden & Co.


== Sporliste ==
«Vardøger» (Eddy Zoltan/Manne Kjøs)
«Reis vekk fra byen, Knut» (Manne Kjøs)
«Spelemannen» (Manne Kjøs)
«Skumring» (Olle Johnny Lande/Manne Kjøs)
«Blues for Ole» (Olle Johnny Lande/Manne Kjøs)
«Til mi dotter Anita» (Eddy Zoltan/Manne Kjøs)
«Mjuke dråpar» (Eddy Zoltan/Olle Johnny Lande/Manne Kjøs)
«Eg er ein tjugeni» (Manne Kjøs)
«Tor med hammaren» (Eddy Zoltan)
«Lille humle» (Manne Kjøs)
«Kjærleik til vår jord» (Eddy Zoltan/Manne Kjøs)
«Klipas» (Eddy Zoltan)
«Kjære Johan» (Eddy Zoltan/Melkersen/Haugland)
«The Joker» (Steve Miller)


== Medvirkende ==


=== Eddy Zoltan ===
Eddy Zoltan Kiss - piano, orgel, mellotron, låtskriver
Manne Kjøs - gitar, bass, sang, låtskriver, produsent
Øyvind Engen - bass, sang
Olle Johnny Lande - fløyte, bass, sang, låtskriver
Henning Westeng - trommer


=== Øvrige ===
Rolf Kjernet - tekniker
Hersleb Rønnegård - maleri forside
Terje Jenssveen - omslag
Ola Johansen - post-produksjon og mastering


== Eksterne lenker ==
Spelemannen
Zodiac Retrowired Spinmachine

Zodiac Retrowired Spinmachine var et eksperimenterende rockeband som ofte har  blitt  assosiert med 70-tallets prog-og space-rock band som King Crimson og Hawkwind. De debuterte i 1997 på musikkens dag, denne konserten ble sendt i sin helhet på radioprogrammet uhørt,en av disse sangene kom også med på en samleplate, PIO Volume 1, Spring 1997. Bandet ga i 2000 ut en cd Cosmic Mojo.


== Medlemmer/Musikere ==
Kjetil Haugan, gitar, sang
Nicolas Chung, bass, gitar, orgel, munnspill, sang
Espen Aure, bass, gitar, orgel, sang
Stian Grimstad, trommer, sitar, sang
Kristin Aaser, cello, sang
Are Linnerud, fele, sang
Mangrovehonningeter

Mangrovehonningeter (Lichenostomus fasciogularis) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til det kystnære østlige Australia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mangrovehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Mangrovehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Mangrovehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Gavicalis fasciogularis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus fasciogularis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus fasciogularis. Besøkt 4. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus fasciogularis. Besøkt 4. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet. Besøkt 4. mai 2013.
Hvitvikhonningeter

Hvitvikhonningeter (Lichenostomus unicolor) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til det nordlige Australia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hvitvikhonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hvitvikhonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Hvitvikhonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Stomiopera unicolor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus unicolor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus unicolor. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus unicolor. Besøkt 04. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Lichenostomus unicolor
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 04. mai 2013.
Haremsbukser

Haremsbukser er et vestlig kallenavn for ulike typer vide posebukser i tynt stoff som samles sammen i livet og ved anklene. Buksemodellen stammer opprinnelig fra India og Midtøsten og er fortsatt i bruk i tradisjonelle drakter i blant annet Tyrkia og Pakistan der de gjerne betegnes som salvar (şalvar på tyrkisk). Haremsbukser forbindes ofte med magedansere og muslimske kvinner hjemme i et harem.


== Varianter, navn og utbredelse ==
Tradisjonelle tyrkiske «haremsbukser» er vide øverst, trangere nederst, har snor med kvaster i livet og er løse og lave i skrittet. Slike posebukser av forskjellig lengde, såvel som vide slengbukser, har i flere hundreår vært del av tradisjonell folkedrakt for folkegrupper på Balkan, i Hellas, Tyrkia, Kaukasus og deler av Midtøsten; denne tyrkiske buksedrakten kan bæres av både menn og kvinner i disse områdene, oftest sammen med kjortler og skjørt av ulik lengde.
Salvar-bukser forekommer i flere varianter under liknende navn, for eksempel som şalvar, sirwal, serval og sawal som orientalske «haremsbukser» for begge kjønn, som schalwar til kaukasisk mannsdrakt og som shalwar og ''tschalwar til tradisjonell persisk kvinnedrakt. Andre navnevarianter kan være tshalvar og patiala salwar. Salvar er også betegnelsen på de løse, side «punjabibuksene» til salvar kamíz (også skrevet shalwar kameez, salwar kameez og shalwar qamiz), et antrekk som blir båret av kvinner og menn i blant annet Afghanistan, Pakistan og Kashmir og av muslimer i Bangladesh. Også punjabibukser blir kombinert med løse overplagg som for eksempel sid skjorte eller thawb, tradisjonell arabisk mannskjortel.
Buksetypen kan også kalles dimije, kaccha, shintijan, sharovary og annet. Beslektede vide bukseplagg er tradisjonelle greske vraka og balkanske potur som bæres av menn, og militære suav-bukser på 1800-tallet.
Liknende beinklær dukker fra tid til annen også opp i vestlig kvinne- og ungdomsmote. Slike haremsbukser er vanligvis litt mindre stoffrike varianter med strikk i livet og rundt anklene.


=== Eksempler ===

		
		
		


== Liknende plagg ==
Posebukser, fellesbetegnelse for alle bukser med poseformede buksebein
Salvar (sirwal, punjabibukser), vide, pysjamasaktige bukser som er en del av den sørasiatiske og muslimske punjabidressen salvar kamíz (shalwar kameez)
Padjáma (indisk ord for «bukser»), vide, løse bukser fra Sør- og Sentral-Asia som danner utgangspunkt for vestlig pysjamas (nattdrakt)
Tjudídar (tsjurídar, churidar), smalnende langbukser båret av kvinner og menn i Sør- og Sentral-Asia, India og Pakistan
Vraka, tradisjonelle, side, poseformede, greske knebukser
Dhotis, indiske beinklær drapert som en skjørtliknende posebukse av ett tøystykke
Bloomers, bukser til amerikansk reformdrakt på 1800-tallet
Pludderhoser, stoffrike bukser i europeisk herremote på 1500-tallet


== Eksterne lenker ==
(en) Harem pants – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gulhonningeter

Gulhonningeter (Lichenostomus flavus) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til Queensland i Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet to underarter av gulhonningeter:

Lichenostomus flavus addendus (Mathews, 1912)
Lichenostomus flavus flavus (Gould, 1843)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gulhonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulhonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Gulhonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Stomiopera flava – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus flavus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus flavus. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus flavus. Besøkt 04. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Lichenostomus flavus
Hvitørehonningeter

Hvitørehonningeter (Lichenostomus leucotis) er en fugl i gruppen Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet tre underarter av hvitørehonningeter:

Lichenostomus leucotis leucotis (Latham, 1802)
Lichenostomus leucotis novaenorciae (Milligan, 1904)
Lichenostomus leucotis thomasi (Mathews, 1912)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hvitørehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hvitørehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Hvitørehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Nesoptilotis leucotis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Nesoptilotis leucotis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus leucotis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus leucotis. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus leucotis. Besøkt 04. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Lichenostomus leucotis. Besøkt 04. mai 2013.
Nikolaikirken i Bergen

Nikolaikirken var en middelalderkirke i Bergen. Allerede i 1580 sto den som ruin og omkring 1860 avdekket utgraving deler av skipet. Stein fra kirken ble gjenbrukt og finnes trolig i kjellermurene i nabolaget, rester av grunnmuren ble avdekket ved utgraving i 1895. Kirken lå skråningen ovenfor det som i dag kalles Bryggen, øverst på den tids Breidalmenning, mellom dagens Nikolaikirkeallmenningen og Lindebergsmuget, like nedenfor Forstandersmuget. Bygget var orientert parallelt med Øvregaten med kortveggen mot Nikolaikirkeallmenningen. Det var en typisk romansk steinbygning. Kirken hadde et stort vesttårn der byklokken hang. I tårnet var det også brannvakt (etter byloven av 1276), kirken lå så høyt at man fra tårnet hadde utsikt over hele byen. Det forfalne bygget er synlig på Scholeusstikket fra 1580, der det ifølge Helle feilaktig er angitt som Halvardskirken.Kirken skal ha blitt grunnlagt av kong Øystein Magnusson som også skal ha grunnlagt Munkeliv kloster tvers over Vågen. Kirken nevnes første gang i Heimskringla (Snorres kongesagaer) omkring 1160. I Håkon Herdebreis saga (del 12) omtales «Nikolaskirken» i forbindelse med stridigheter mellom Erling Skakke og Gregorius. Kirken kan ha blitt reist i tiden 1120-1130. Bygget ble skadet brannen i 1198, 1248 og 1413.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Nikolaikirken i Bergen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Ingen mann i sikte (film)

Ingen mann i sikte er en norsk dokumentarfilm fra 2011 regissert av Mette Aakerholm Gardell. Filmen skildrer tre generasjoner lesbiske kvinner.


== Handling ==
Filmen er et portrett av tre generasjoner lesbiske kvinner: 24-årige Martine føler seg som en heterofil gutt og ønsker at folk skal se på henne simpelthen som et «vanlig maskulint menneske». Regissør Mette Aakerholm Gardell ønsker seg barn med kona Stina, men må ta et oppgjør med sin egen identitet som lesbisk og alt det innebærer. Marja og Bodil, begge i 70-årene, er fra den første generasjonen av åpne lesbiske/feministiske aktivister, som nå må takle aldring og helseproblemer mens de drømmer om nakenbad på Lésvos.
Filmen hadde premiere i Norge 17. september 2012. Filmen ble vist på TV 2 den 12. oktober 2011 i programmet Dokument 2.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ingen mann i sikte på Internet Movie Database 
(en) Ingen mann i sikte på AllMovie 
(en) Ingen mann i sikte på Rotten Tomatoes
Jøra

Jøra er ei elv i Gausdal kommune i Innlandet. Den renner gjennom Vestre Gausdals dalføre og renner ut i Gausa ved Segalstad bru.
Fallet i Holsfossen like vest for Segalstad er utbygd for kraftproduksjon i Holsfossen kraftverk.


== Referanser ==
Gulstrupehonningeter

Gulstrupehonningeter (Lichenostomus flavicollis) er en fugl i slekten Lichenostomus i familien honningetere. Den forekommer på Tasmania, King Island og Furneauxgruppen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gulstrupehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulstrupehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) Gulstrupehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Nesoptilotis flavicollis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus flavicollis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus flavicollis. Besøkt 04. mai 2013.
ITIS report: Lichenostomus flavicollis. Besøkt 04. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Lichenostomus flavicollis. Besøkt 04. mai 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 04. mai 2013.
Koronas-Foton

Koronas-Foton (russisk: Коронас-Фотон), også kjent som CORONAS-Photon (Complex Orbital Observations Near-Earth of Activity of the Sun-Photon) var en russisk romsonde beregnet på solforskning. Den var den tredje satellitten i Coronasprogrammet og en del av det internasjonale programmet Living With a Star.Koronas-Foton ble skutt opp fra Plesetsk kosmodrom i Russland den 30. januar 2009, for å utforske akkumuleringen av fri energi i solens atmosfære, akselererte partikkelfenomener og solstormer, og korrelasjonen mellom solaktiviteten og magnetiske stormer på Jorden. Den 5. juli 2009 registrerte sonden det mektigste utbruddet på solen dette året, som varte i 11 minutter fra 06:07 til 06:18 GMT. Røngtenstråleintensiteten nådde С2.7 på en 5-graders skala. Den 1. desember 2009 år fikk sonden problemer med strømforsyningen, som skyldtes en konstruksjonsfeil. og den 10. april 2010 kunngjorde dens konstruktører at sonden «med stor sikkerhet» var tapt.


== Referanser ==
Peter Bastiansen

Peter Ivan Lodtz Bastiansen (født 20. september 1912 i Vadsø, død 13. april 1995 i Bergen) var en norsk-venezuelansk advokat, forretningsmann, motstandsmann og politiker.Han var født i Vadsø, vokste opp på Hvaler og tok juridisk embetseksamen (cand.jur.) ved Universitetet i Oslo i 1936. Under krigen deltok han i motstandsarbeid og medvirket blant annet til transport av jøder til Sverige. Han unnslapp såvidt Gestapo i 1943 og reiste til London. Han representerte Norges Kommunistiske Parti (NKP) i Oslo bystyret 1945–1948. I 1948 bosatte han seg i Venezuela og utviklet der C.A. Savoy Candy til et stort næringsmiddelforetak som senere ble overtatt av Empresas Polar. For sitt kontaktskapende arbeid mellom Norge og Venezuela, ble han i 1985 tildelt Den Kongelige Norske Fortjenstorden, ridder av 1. klasse.Han var bror av kjemiprofessor Otto Bastiansen.


== Se også ==
Slekten Astrup


== Referanser ==
Rusalka (Dargomyzjskij)

Rusalka (Русалка, Rusálka)  er en opera i fire akter, seks tablåer av  Aleksandr Dargomyzjskij som han skrev i årene 1848–1855. 


== Historikk og beskrivelse ==
Komponisten tilpasset selv den russiskspråklige librettoen med utgangspunkt i et ufullstendig Pusjkin-dikt ved samme navn. Urpremieren gikk av stabelen ved \ Mariinskij-teatret i St. Petersburg 22. apriljul./ 4. mai 1856greg..
Selv om Dargomyzjskijs Rusalka er relativt konvensjonell rent form- og stilmessig, er den kjent som det første russiske verket som tar i bruk «melodisk resitativ». Denne typen resitativ karakteriseres av lyriske utbrudd som kontinuerlig endrer seg i henhold til den dramatiske situasjonen, liksom også orkesterakkompagnementet endrer seg. Dargomyzjskij anvendte denne teknikken i mindre skala i sine sanger og i en større skala i sin siste, ufullstendige opera, Steingjesten.


== Roller ==


== Handling ==
Handlingen foregår ved bredden av Dnepr
Intrigen forteller om en ung kvinne som drukner seg etter (derav betegnelsen rusalka, dvs «druknet jente») å ha blitt vraket av en prins. Siste akt inneholder en ballett og er uvanlig ved at en tolv år gammel rusalka snakker over musikken.


== Beslektede verk ==
Andre operaer med rusalki er Rimskij-Korsakovs Mainatt og Dvořáks Rusalka.


== Litteratur ==
Naroditskaya, Inna, «Russian Rusalkas and Nationalism», Music of the Sirens (red. Linda Austern og Inna Naroditskaya), Indiana University Press, 2006, s.216-249.


== Eksterne lenker ==
Russisk libretto
Russisk libretto i en zipfile for Word
Gulduskhonningeter

Gulduskhonningeter (Lichenostomus melanops) er en fugl i slekten Lichenostomus i familien honningetere. Den er endemisk til det sørøstlige Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet tre underarter av gulduskhonningeter:

Lichenostomus melanops cassidix (Gould, 1867)
Lichenostomus melanops melanops (Latham, 1802)
Lichenostomus melanops meltoni (Mathews, 1912)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gulduskhonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gulduskhonningeter hos Artsdatabanken 
(en) gulduskhonningeter hos ITIS 
(en) gulduskhonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Lichenostomus melanops – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lichenostomus melanops – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Lichenostomus melanops. Besøkt 04. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Lichenostomus melanops. Besøkt 04. mai 2013.