jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Karigasniemi

Karigasniemi (nordsamisk: Gáregasnjárga) er et lite tettsted ved bredden av elva Anarjohka og foten av fjellet Áilegas i den finske kommunen Utsjok i landskapet Lappland. Tettstedet ligger like ved grensa til Norge om lag 3 kilometer fra Kárášjohka og Anarjohkas samløp i Tanaelva. Avstanden til Karasjok er 18 kilometer, og grensehandelen er betydelig. Tettstedet har supermarked, flere barer og restauranter, postkontor, skole, helsesenter og kapell. Innbyggerantallet er rundt 300, over halvparten er samer.
Karigasniemi er endepunkt for Stamvei 92 på det finske veinettet, som fortsetter som Rv92 på norsk side. Regionvei 970 forbinder Karigasniemi med Utsjok tettsted og Nuorgam.


== Kjente personer fra Karigasniemi ==
Mika Heikurainen (1990), innebandyspiller.


== Bildegalleri ==
Merete Kemi Wear

Merete Kemi Wear (født 30. oktober 1976 i Oslo) er en norsk tidligere fotballspiller. 
I ungdomsårene spilte hun i Fenstad Sportsklubb, Hvam IL, Palisades High School. og Gjerdrum IL Hun spilte i toppserien fra 1995–2002. Kemi Wear spilte seg inn på Setskog/Høland førstelag i 1998, senere ble dette Team Strømmen. Kemi Wear spilte de første årene som spiss og midtbane, men avsluttet med å spille mye høyre eller venstre back. Etter 2001-sesongen, der Wear scoret 5-3-målet mot Røa i kvartfinalen i cupen, byttet hun til nettopp Røa. I sin periode i Røa var Wear nesten alltid fast spiller, men la opp i starten av 2003-sesongen.
I februar 2009 grunnla Kemi Wear foreningen Barnas Prosjekt i Norge, som støtter barn og unge i byen Pipa, Tibau do Sul i staten Rio Grande do Norte nordøst i Brasil. I desember 2010 grunnla hun organisasjonen Projeto Das Criancas i Pipa, Tibau do Sul, Brasil, som er et aktivitetssenter for barn og unge i byen Pipa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Barnas Prosjekt
Lampland

Lampland kan vise til blant annet:

Carl Otto Lampland, (1873-1951), en amerikansk astronom.
1767 Lampland, en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Eos oppkalt etter Carl Otto Lampland.


== Se også ==
Lampeland
Pikéskjorte

En pikéskjorte er en skjorte som ligner en T-skjorte, men som har krave og knapper i halsen, der det er brukt et noe kraftigere tøystoff, dette av typen piké. Pikéskjorte kalles også tennisskjorte og poloskjorte, da den er ofte brukt under utøvelse av tennis og polo. Også innen golf er dette et utbredt antrekk. De engelske betegnelsene er polo shirt, golf shirt og tennis shirt.
Pikéskjorten ble funnet opp av René Lacoste, som ønsket et mer komfortabelt antrekk når han spilte tennis.
Piké

Piké, fra fransk pique («stukket, prikket»), er et tøy av vevet bomull der tråder legges regelmessig ved siden av hverandre og deles i to halvdeler ved et skill. Innslaget er dobbelt så tykt som varpen. Piké brukes blant annet i pikéskjorter.


== Referanser ==
Apodemia

Apodemia er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små til middelsstore, slanke, brune og oransje sommerfugler, gjerne med små, hvite flekker. Denne slekten kan ligne overflatisk mye på rutevinger (Melitaeini), men er ikke i slekt med disse.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene finnes helst på tørr, steinete buskmark, gjerne i ørkenaktige områder. Larvene lever på en rekke ulike planter, blant annet slektene Eriogonum (syrefamilien), Ceanothus (trollheggfamilien), Prosopis (mimosafamilien) og Prunus (rosefamilien).


== Utbredelse ==
De fleste artene lever i den sørvestlige delen av Nord-Amerika (nord til Colorado) og Mellom-Amerika, men slekten forekommer så langt sør som Rio de Janeiro.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Apodemia C. & R. Felder, 1865
Apodemia castanea (Prittwitz, 1865)
Apodemia chisosensis Freeman, 1964
Apodemia duryi (Edwards, W, 1882)
Apodemia hepburni Godman & Salvin, 1886
Apodemia hypoglauca (Godman & Salvin, 1878)
Apodemia mejicanus (Behr, 1865)
Apodemia mormo (Felder, C & R. Felder, 1859)
Apodemia multiplaga Schaus, 1902
Apodemia murphyi Austin, 1989
Apodemia nais (Edwards, W, 1877)
Apodemia palmerii (Edwards, W, 1870)
Apodemia phyciodoides Barnes & Benjamin, 1924
Apodemia virgulti (Behr, 1865)
Apodemia walkeri Godman & Salvin, 1886


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Apodemia på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Apodemia i Encyclopedia of Life 
(en) Apodemia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Apodemia hos ITIS 
(en) Apodemia hos NCBI 
(en) Kategori:Apodemia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Apodemia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Stort bildegalleri over artene
Ellen Hambro

Ellen Hambro (født 20. juli 1964) er en norsk jurist og direktør i Miljødirektoratet.


== Liv og virke ==
Hambro tok juridisk embedseksamen ved Universitetet i Oslo i 1991 og tiltrådte som rådgiver i Miljøverndepartementet samme år. I 1996 ble hun avdelingsdirektør i Miljøverndepartementet før hun i 2004 skiftet departement og ble ekspedisjonssjef i Landbruks- og matdepartementet frem til 2006.1. januar 2007 tiltrådte hun stillingen som direktør i Klima- og forurensningsdirektoratet. Hun ble derved den første kvinnelige beskikkete direktør for etaten, mens Marie Nordby tidligere hadde vært fungerende direktør i to korte perioder.
Hambro ble i statsråd 22. mars 2013 ansatt som direktør i Miljødirektoratet som skulle opprettes 1. juli samme år. Miljødirektoratet er en sammenslåing mellom Direktoratet for naturforvaltning og Klima- og forurensningsdirektoratet.


== Referanser ==
Al Bishop

Albert Benjamin Bishop (født 1926, død 1997) var en amerikansk-norsk sanger, først populær i Norge fra 1950-tallet med gruppen Deep River Boys, blant annet med jazzversjoner av kjente norske sanger. Som del av Deep River Boys opptrådte han på NRK TVs åpningsshow. De sang «Voi Voi» sammen med Nora Brockstedt.Bishop var tilknyttet den norske gruppen The Bumble Bees en tid fra 1967. Han bodde på Gjelleråsen i Nittedal i 1966 og 1967 og flyttet til Helgeland i 1968. Han hadde flere soloutgivelser, på plateselskapene Troll, HMV, NorDisc og Polydor.Han er gravlagt på Brønnøy kirkegård.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Serie bilder av Al Bishop, sanger.». digitaltmuseum.no. Besøkt 25. april 2021. 
Riesto, Matti (21. september 2016). «Husker du Al Bishop?». banett.no. Besøkt 25. april 2021.
Gisle Bjøntegaard

Gisle Bjøntegaard (født 5. mars 1944) er en prisbelønt norsk forsker innen antenne- og videoteknologi fra Oppegård.


== Bakgrunn og virke ==
Han fikk dr.philos. fra Universitetet i Oslo i 1974 og jobbet for Televerkets forskningsinstitutt 1974-2002, før han gikk over til Tandberg Telecom som forskningsleder (principal scientist), i dag overtatt av det amerikanske Cisco Systems.  Han har utviklet nye teknikker for overføring av lyd og bilde, spesielt innen
datakomprimering for Digital-TV og fra 1986 vært med i standardisering av disse for ITU såvel som ISO/MPEG.  Bjøntegaard tok del i utviklingen av det som ble standarden H.261 som ITU ratifiserte i 1988 og var en av de første praktisk realiserbare for kommersiell bruk.  Han stod også bak en patentert algoritme innen H.263 og H.264, som ble anvendt i MPEG4. Utover mange patenter har han  også publisert i internasjonale tidsskrift fra IEEE, og har de senere år vært opptatt av H.265 som er High Efficiency Video Coding (HEVC) og tenkt som det nye MPEG-H.


== Utmerkelser ==
Telenors forsknings- og innovasjonspris i 1997
Leadership Award fra International Multimedia Telecommunications Consortium, 2005
IEEE Masaru Ibuka Consumer Electronics Technical Field Award 2012 fra International Conference on Consumer Electronics, delt med Dr. Thomas Wiegand fra Fraunhofer Heinrich Hertz Institute og Dr. Gary Sullivan fra Microsoft. Prisen ble dem gitt for "Leadership and technical contributions to the development of the globally deployed video coding standard H264/MPEG4-AVC"


== Utgivelser ==
Gisle Bjøntegaard og Terje Pettersen (1983). «An offset dual-reflector antenna shaped from near-field measurements of the feed horn: Theoretical calculations and measurements». IEEE Trans. on Antennas and propagation: 973-79. 
Gisle Bjøntegaard, Karl Olav Lillevold og Robert Danielsen (1996). «A comparison of different coding formats for digital coding of video using MPEG-2». IEEE Trans. on Image Processing: 1271-76. 
T. Wiegand, G. Sullivan, G. Bjontegaard, og A. Luthra (2003). «Overview of the H.264/AVC video coding standard». IEEE Trans. Circuits and Systems for Video Technology: 560-576. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
P. List, A. Joch,J. Lainema, G. Bjøntegaard og M. Karczewicz (2003). «Adaptive deblocking filter». IEEE Trans. on Circuits and Systems for Video Technology: 614-619. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
G. Bjøntegaard m.m.fl. Wu (2010). «High Performance, Low Complexity Video Coding and the Emerging HEVC Standard». IEEE Trans. on Circuits and Systems for Video Technology. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Gisle Bjøntegaard, fra IEEE Global History Network (engelsk)
Forvaltningsfellesskapet Eibenstock

Forvaltningsfellesskapet Eibenstock er et tidligere forvaltningsfellesskap i Landkreis Aue-Schwarzenberg og deretter Erzgebirgskreis i Direktionsbezirk Dresden i Sachsen. Forvaltningsfellesskapet bestod av de to kommunene Eibenstock og Sosa. 
Sammen med innlemmelsen av Sosa i Eibenstock den 1. januar 2011, opphørte forvaltningsfellesskapet å eksistere.
Cladosporium

Cladosporium er en soppslekt, som inkludert noen av de mest vanlige innendørs og utendørs muggsoppene. Artene produserer kolonier som har varierer fra olivengrønn til brun eller sort fagr, og har mørke pigmenterte konidier, som dannes i enkle eller forgrenede kjeder. 
De mange artene av Cladosporium  finnes ofte på levende og dødt plantemateriale. Noen arter er plantepatogener, andre gjør andre sopper til parasitter. Cladosporium  sprer seg spredt, og er ofte svært tallrike i uteluften. Innendørs Cladosporium-arter kan vokse på overflater når det er mye fuktighet i luften. Større mengder i luften av enkelte Cladosporium-arters sporer kan trolig være allergifremkallende og ha betydning ved utvikling av astma og høyfeber.
Cladosporium fulvum, som forårsaker tomatbladjord, har vært en viktig genetisk modell, ved at genetikk av individets motstand har blitt forstått.


== Referanser ==

Det Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Cladosporium – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Cladosporium i Encyclopedia of Life 
(en) Cladosporium i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Cladosporium hos Artsdatabanken 
(sv) Cladosporium hos Dyntaxa 
(en) Cladosporium hos Index Fungorum 
(en) Cladosporium hos ITIS 
(en) Cladosporium hos MycoBank 
(en) Cladosporium hos NCBI 
(en) Kategori:Cladosporium – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cladosporium – detaljert informasjon på Wikispecies 
Cladosporium på siden til D. Malloch
Cladosporium definisjon og beskrivelse ved ByeByeMold Arkivert 11. september 2019 hos Wayback Machine.
Cladosporium ved EMLab P&K Indoor Air Quality Laboratory Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
Haraldrud energigjenvinningsanlegg

Haraldrud energigjenvinningsanlegg beliggende i Haraldrudveien 18, ble tatt i bruk i 1967 og var Norges første store avfallsforbrenningsanlegg. Anlegget ble ombygget i periodene 1983–86 og 1988–90, og fikk nytt, avansert renseanlegg i 2002. 
Ved anlegget behandles i hovedsak kildesortert husholdningsavfall samt noe næringsavfall – totalt ca. 100 000 tonn i året. Anlegget produserer årlig 250 GWh energi i form av varmt vann som distribueres til fjernvarmenett i Groruddalen og Oslo sentrum. Det produseres ikke elektrisitet ved anlegget. Haraldrudanlegget har verdens største optiske sorteringsanlegg som var ferdig bygget i 2009. 
Bunnaske leveres til Nes kommune for sortering og gjenvinning av metallfraksjon og etterbehandling, mens flyveaske og vannrenseslam gjenvinnes ved egen avdeling på Haraldrud.


== Se også ==
Haraldrud gjenbruksstasjon
Klemetsrud energigjenvinningsanlegg


== Eksterne lenker ==
Energigjenvinningsetatens sider om anlegget Arkivert 16. januar 2008 hos Wayback Machine.
Appreciative Inquiry

Appreciative inquiry (AI) er en model for analyse, beslutningstaking og endringsstrategier, særlig innen organisasjoner og selskaper. Den ble utviklet ved Case Western Reserve Universitys avdeling for organisatorisk atferd, etter en artikkel i 1987 av David Cooperrider og Suresh Srivastva. De følte at det var et overforbruket av "problemløsninger" som modell ofte holdt tilbake analysen of forståelsen, og i stedet fokuserte på problemer, noe som hindret diskusjonen om nye organisasjonsmodeller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
The Appreciative Inquiry Commons hos Case Western Reserve University.
Stein-Ove Døskeland

Stein-Ove Døskeland (født 4. februar 1949) er en prisbelønt norsk kreftforsker fra Bergen som har vist hvordan man kan få kreftceller til å begå selvmord.Han fikk dr.med. i 1981 ved Institutt for anatomi og cellebiologi ved Universitetet i Bergen og begynte sin forskning på celledød etter opphold i Frankrike på slutten av 1980-tallet. I samarbeide med Olav Vintermyr og Gunnar Houge har han påvist hvordan blågrønne  mikroalger (cyanobakterier) fikk  kreftceller til å dø i løpet av et halvt til noen få minutter. Kreftcellene mangler jo ellers tendensen til celleselvmord, «programmert død», slik andre celler har.  Dette algesamarbeidet har vært mye med Gjert Knutsen ved Institutt for mikrobiologi (Mast-programmet, 1995).
Døskeland har hatt forskningsopphold ved Vanderbilt University i USA og ved Université Libre de Bruxelles.


== Verv og utmerkelser ==
Kong Olav Vs Kreftforskningspris 1995 på kroner 500 000
Falchs seniorpris 2018


== Referanser ==
Sophie D. Fosså

Sophie Dorothea Fosså (født 12. juli 1941) er en norsk kreftforsker, kjent for sin forskning på testikkel- og prostatakreft samt seneffekter av kreftbehandling.
Etter M.D. fra universitetet i Münster 1964 ble hun dr.med. 1977 ved Universitetet i Oslo for avhandlingen DNA-absorption cytophotmetry in bladder cancer.
Hennes virke har siden 1968 stort sett vært tilknyttet Radiumhospitalet, der hun ble leder av Enhet for langtidsstudier.
Fra 1993 har hun vært professor II i klinisk onkologi ved UiO.  Fra 2005 har hun ledet  Nasjonalt kompetansesenter for seneffekter etter kreft.  Hun pensjonerte seg i 2011.
Hun har publisert 750 vitenskapelige artikler innenfor feltet onkologi og har vært veileder for mer enn 30 doktorgradskandidater. Hun er æresmedlem i Norsk Urologisk Forening.


== Utmerkelser ==
Kong Olav Vs Kreftforskningspris 1997
St. Olavs Orden 2000 for sin samfunnsinnsats.
European Academy of Cancer Sciences, med på å stifte det i 2009
Honourary Fellow, Royal College of Radiologists


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sophie D. Fosså i Scholia
Paula Yates

Paula Elizabeth Yates (født 24. april 1959, død 17. september 2000) var en britisk TV-personlighet og forfatter fra Wales, mest kjent for programmet The Tube og The Big Breakfast hvor hun intervjuet rockestjerner.
Hun var gift med rockesangeren Bob Geldof som hun fikk døtrene Fifi, Peaches og Pixie med. I mai 1996 ble de skilt. Da hadde hun allerede blitt sammen med popsangeren Michael Hutchence. Den 22. juli samme år fødte hun datteren Tiger. Den 22. november 1997 ble Hutchence funnet død i et hotellrom i Sydney, 37 år gammel. Den 17. september 2000 (på datteren Pixies tiårsdag) ble Yates funnet død i sitt hjem i London av en overdose heroin, 41 år gammel. Geldof adopterte datteren Tiger slik at hun kunne vokse opp med sine halvsøstre.


== Bibliografi (utvalg) ==
Rock Stars in Their Underpants (1980)
A Tail of Two Kitties (1983)
Blondes (1983)
Sex with Paula Yates (1986)
The Fun Starts Here (1990)
The Fun Don't Stop: Loads of Rip-roaring Activities for You and Your Toddler (1991)
And the Fun Goes On: A Practical Guide to Playing and Learning with Your Pre-school Child (1991)
Village People (1993)


== Litteratur ==
Geldof, Bob (1986): Is That It? London. ISBN 0-14-009363-X
Green, Christopher; Clerk, Carol (2003): Hughie and Paula: The Tangled Lives of Hughie Green and Paula Yates. London: Robson. ISBN 1-86105-609-5.
Rojek, Chris (2001): Celebrity. London: Reaktion Books. ISBN 1-86189-104-0.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
National Portrait Gallery holdings with sitter Paula Yates
(en) Paula Yates på Internet Movie Database 
(en) Paula Yates hos The Movie Database
Fylkesidrettsplassen (Elverum)

Fylkesidrettsplassen (også kalt Fylken) er en skøytearena og en idrettsplass i Elverum. Banen har vært Elverum Idrettslags hjemmebane siden åpningen i 1924.


== Arrangementer på banen (utvalg) ==
Allround-NM 1973 for junior herrer. (Arrangør var Lisleby Fotballklubb)
Sprint-NM 1975 senior, herrer og damer. (Arrangør var Elverum IL)
Skøytelandskamp for herrer: Norge – Sovjetunionen i sprint og allround. 17.–18. januar 1976.
Allround-NM 1977 for damer, senior og junior. (Arrangør var Elverum IL)
Allround-NM 1978 for junior herrer. (Arrangør var Elverum IL)
Junior-VM på skøyter 1981
Enkeltdistanse-NM 1989 for junior, herrer og damer. (Arrangør var Stange Sportsklubb/Elverum IL)


== Eksterne lenker ==
(en) Fylkesidrettsplassen – Profil og resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
«Fylkesidrettsplassen» (engelsk). Skateresults.com. Arkivert fra originalen 19. juni 2007. Besøkt 3. oktober 2013.
Lambadier

Lambadier er en folkegruppe i delstaten Andhra Pradesh og andre steder i India. Den regnes som en undergruppe av banjarafolket, kjent under ulike navn forskjellige steder i India: banjara/banjari, brinjara, boipari, laman, lambani/lambadi/lambada/lambodi, sugali, sukali. Lambadiene taler lamani/lambani, et indoarisk språk. Nesten 78% av lambadibefolkningen i Andhra Pradesh behersket i 1981 også telugu. Tradisjonelt har lambadiene drevet kvegavl, handel med salt, korn og annet, men har gått over til å bli jordbrukere. Samfunnene har tradisjonelt vært styrt av landsbyråd ledet av en naik. Lambadiene bekjenner seg til hinduismen. Lambadi-sugali-folket har status som anerkjent urfolk, scheduled tribe, i delstaten Andhra Pradesh. I 2001 ble sugali- og lambadifolket folketalt til 2 077 947 i Andhra Pradesh.


== Referanser ==
Absorpsjonsbånd

Et absorpsjonsbånd er en rekke bølgelengder (eller tilsvrende frekvenser i det elektromagnetiske spektret) som kan produsere en spesiell omforming av et stoff. Siden energirike overganger kan gå begge veger kan absorpsjonsbåndene også fungere som emisjonsbånd.


== Se også ==
Spektroskopi
Spektrallinje
Koyaer

Koya er også en by i IrakKoyaer er en folkegruppe i delstaten Andhra Pradesh i India, der den er bosatt ved breddene av elven Godavari. Folket kalles også konda rajalu av andre. Koyaene taler det dravidiske språket tui, men benytter telugu for kommunikasjon med utenforstående. Tradisjonelt har koyaene vært jordbrukere, som også har drevet jakt og sanking. Koyaene bekjenner seg til hinduismen. I 2001 ble koyaene folketalt til 568 019 i delstaten Andhra Pradesh. Koyafolket har status som anerkjent urfolk, scheduled tribe, i delstaten Andhra Pradesh. Grupper av dette folket er å finne i delstatene Madhya Pradesh, Orissa og Maharashtra. Beslektede grupper er koya dora, konda rajulu, racha koya.


== Referanser ==
Dissipasjon

Dissipasjon er et begrep i fysikken der mekaniske fenomener som svingninger eller bølger mister energi over tid, som regel på grunn av friksjon eller turbulens. Energitapet blir omdannet til varme der temperaturen til systemet øker. Slike systemer blir kalt dissipative systemer.
For eksempel sier man at en bølge som får gradvis mindre amplitude dissiperer. Hvordan dette går for seg avhenger av hvilken bølge det er snakk om. En atmosfærisk bølge vil for eksempel dissipere nær overflaten på grunn av friksjon mot landmassen, og i høyere nivå på grunn av strålingsavkjøling.
Chenchuer

Chenchuer også kalt chenchuvaru er en folkegruppe som lever i tre områder i delstaten Andhra Pradesh i India. De taler en dialekt av telugu. Tradisjonelt levde chenchuene av skogen, sanket honning, rot- og knollvekster, samt utnyttet treslaget tamarind. Levesettet var halvnomadisk, men folket har etter hvert gått over til å bli fastboende og drive med jordbruk eller lønnsarbeid. Chenchuene bekjenner seg til hinduismen. I 2001 ble chenchuene folketalt til 49 232 i delstaten Andhra Pradesh. Chenchufolket har status som anerkjent urfolk, scheduled tribe, i Andhra Pradesh.


== Referanser ==
Kondareddier

Kondareddier også kalt konda reddy og pandava reddi er en folkegruppe i delstaten Andhra Pradesh i India, der de er bosatt i distriktene East Godavari, West Godavari og Khammam. Folket taler telugu. Kondareddiene har drevet med jordbruk og vært landarbeidere, og har tradisjonelt vært ansett som dyktige innhøstere. De har også skaffet seg inntekter fra skogen. Kondareddifolket bekjenner seg til hinduismen. I 2001 ble kondareddiene folketalt til 83 096 i delstaten Andhra Pradesh. Kondareddifolket har status som anerkjent urfolk, scheduled tribe, i delstaten Andhra Pradesh. Det finnes også grupper av dette folket i delstaten Tamil Nadu, der de kaller seg ganjama redid, samt i Kerala.


== Referanser ==
Cyanogen

Cyanogen, eller vanligere cyan, C2N2, er en fargeløs giftig og brennbar gass ved standard trykk og temperatur med stikkende lukt av bittermandel. 
Smeltepunktet ligger på -28 °C og kokepunktet på -21 °C. Cyan er lettløselig i vann, etanol og eter (dietyleter). Cyan har ikke noen større teknisk betydning. Giftigheten kommer av at den hydrolyseres til hydrogencyanid (cyanhydrogen) i vevet hos levende organismer.
Pachythone

Pachythone er en slekt av dagsommerfugler som tilhører familien Riodinidae.


== Utseende ==
Små (vingespenn 22-30 millimeter), oransje eller brunlige sommerfugler. Oversiden kan være oransje med scarte flekker eller tverrbånd, eller brun med et gulaktig tverrbånd.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Nicaragua i nord til det sørlige Brasil i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien Riodinidae – ca. 1500 arter, noen ganger regnet til Lycaenidae
Underfamilien Riodininae
Slekten Pachythone Bates, 1868
Pachythone analuciae Hall, J, Furtado & DeVries, 1999
Pachythone conspersa Stichel, 1926
Pachythone distigma Bates, H, 1868
Pachythone erebia Bates, H, 1868
Pachythone gigas Godman & Salvin, 1878
Pachythone lateritia Bates, H, 1868
Pachythone mimula Bates, H, 1868
Pachythone palades Hewitson, 1873
Pachythone pasicles Hewitson, 1873
Pachythone philonis Hewitson, 1873
Pachythone robusta Lathy, 1932
Pachythone rubigo (Bates, H, 1868)
Pachythone sumare Callaghan, 1999
Pachythone thaumaria Stichel, 1911
Pachythone xanthe Bates, H, 1868


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2011) Pachythone på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 7.2. 2012


== Eksterne lenker ==
(en) Pachythone i Encyclopedia of Life 
(en) Pachythone i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pachythone hos NCBI 
(en) Kategori:Pachythone – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pachythone – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Pachythone gigas [2]