jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Østre Agder Sparebank

Østre Agder Sparebank (OSE: VHSBG) er en sparebank som ble til 1. oktober 2017 som et resultat av fusjonen mellom Gjerstad Sparebank (stiftet 1884) og Vegårshei Sparebank (stiftet 1904).Banken har hovedkontor på Brokelandsheia i Gjerstad og har avdelingskontor i Risør, Tvedestrand og Vegårshei.
15. august 2022 slo Østre Agder Sparebank seg sammen med Arendal og Omegns Sparekasse under det nye navnet Agder Sparebank. Sammenslåingen ble vedtatt 19. april 2022, og kunngjort i en pressemelding 20. april 2022.


== Historie ==


=== Gjerstad Sparebank ===
1. mars 1884 satt Anne O. Ausland inn 10 kr som det første innskuddet i Gjerstad Sparebank, som på den tiden holdt til på Almestua. Banken har også hatt lokaler i Øvre-Gjerstad. I 2000 flyttet banken inn i nye lokaler på Brokelandsheia. De hadde i tillegg en filial i Gjerstadsenteret, men denne ble lagt ned i 2005. Senere samme år ble salgskontoret i Risør åpnet.I 2007 oversteg bankens forvaltningskapital 1 milliard NOK.


=== Vegårshei Sparebank ===
Grunnfondet i Vegårshei Sparebank var på 2 075 NOK innbetalt av 35 grunnfondsinnskytere. Grunnfondsinnskyterne hadde møte 20. januar 1904 og valgte 8 forstandere: P.K. Felle, Håvard O. Mjåvatten, Jørgen Kvisli, Knut Eikås, Tjøstel L. Espeland, Olav O. Vaaje, Tallak Bjorvatten og Torjus Værland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Konfliktåret 1803

Konfliktåret 1803 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1803.


== Pågående kriger ==
Den haitiske revolusjon (1791-1804)
Haiti på den ene siden.
Frankrike og De polske legioner på den andre siden.
Den tripolitanske krig  (1801-1805)
USA, Kongedømmet De to Sicilier på den siden
Wilaya av Tripoli, Sultanatet Marokko på den andre siden.
Den andre anglo-maratha-krigen (1803-1805)
Det britiske ostindiske kompani på den ene siden
Marathakonfødrasjonen, Frankrike,  Fransk India på den andre siden.


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803-1815)
Frankrike og Spania på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.
Den tredje koalisjonen (1803-1806), del av Napoleonskrigene


== Opprør ==
Den hvite lotus' opprør (1796-1804)


== Hendelser ==
18. mai – Storbritannia erklærer krig mot Frankrike. Napoleonskrigene har begynt.
1. – 4. september Aligarh Fort blir beleiret og erobret under slaget ved Aligarh under andre anglo-maratha krig
1. november – I India finner slaget i Laswari sted mellom Det britiske ostindiske kompanis armé under general Gerard Lake og Scindias marathiske armé.
Franske tropper besetter Hannover og Kongedømmet Napoli
Konfliktåret 1804

Konfliktåret 1804 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1804.


== Pågående kriger ==
Den haitiske revolusjon (1791-1804)
Haiti på den ene siden.
Frankrike og De polske legioner på den andre siden.
Den tripolitanske krig  (1801-1805)
USA, Kongedømmet De to Sicilier på den ene siden
Wilaya av Tripoli, Sultanatet Marokko på den andre siden.
Den andre anglo-maratha-krigen (1803-1805)
Det britiske ostindiske kompani på den ene siden
Marathakonfødrasjonen, Frankrike,  Fransk India på den andre siden.
Fulanikrigen (1804-1810)


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803 – 1815)
Frankrike og Spania på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.
Den tredje koalisjonen (1803-1806), del av Napoleonskrigene


== Opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)
Den hvite lotus' opprør (1796-1804)


== Hendelser ==
Desember – Storbritannia og Sverige inngår et angrepsforbund mot Frankrike. Begynnelsen til den tredje koalisjonen mot Napoleon.
Desember – Slaget ved Tsuntua var et av de største slagene i Fulanikrigen i Nigeria,
Konfliktåret 1805

Konfliktåret 1805 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1805.


== Pågående kriger ==
Den tripolitanske krig  (1801-1805)
USA, Kongedømmet De to Sicilier på den ene siden
Wilaya av Tripoli, Sultanatet Marokko på den andre siden.
Den andre anglo-maratha-krigen (1803-1805)
Det britiske ostindiske kompani på den ene siden
Marathakonfødrasjonen, Frankrike,  Fransk India på den andre siden.
Fulanikrigen (1804-1810)


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803-1815)
Frankrike og Spania på den ene siden
Storbritannia, Russland, Østerrike, Sverige på den andre siden.
Den tredje koalisjonen (1803-1806), del av Napoleonskrigene


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
11. april – Russland går med i den tredje koalisjonen mot Napoléon Bonaparte
9. august – Østerrike går med i den tredje koalisjonen.
16 – 19. oktober – Slaget ved Ulm der Napoleons franskmenn beseirer østerrikerne.
21. oktober – Den britiske marinen under kommando av Horatio Nelson beseirer den fransk-spanske i slaget ved Trafalgar. Admiral Nelson gjenfinnes blant de mange som falt.
31. oktober – Sverige erklærer krig mot Frankrike
2. desember – Slaget ved Austerlitz (eller Trekeiserslaget) finner sted. Keiser Napoléon Bonaparte leder den franske hæren til en skinnende seier over de forente østerrikske og russiske armeene under keiserne Frans og Alexander.
Konfliktåret 1806

Konfliktåret 1806 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1806.


== Pågående kriger ==
Fulanikrigen (1804–1810)


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803–1815)
Frankrike og Spania på den ene siden
Storbritannia, Russland, Sverige, Preussen og Sachsen på den andre siden.
Den tredje koalisjonen (1803–1806), del av Napoleonskrigene
Den russisk-tyrkiske krig  (1806–1812), del av Napoleonskrigene
Det russiske keiserdømmet på den ene siden
Det osmanske rike på den andre siden.


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
26. februar – Preussen inngår en allianse med Frankrike.
12.-15. august – Slaget ved Mišar: Serbisk seier over Det osmanske rike under det første serbiske opprøret.
September – Preussen og Sachsen erklærer krig mot Frankrike.
14. oktober – Preussen og Sachsen beseires i slaget ved Jena-Auerstedt.
25. oktober – Napoleon inntar Berlin.
6. november – Den siste prøyssiske troppestyrken, under Blücher, kapitulerer i Lübeck.
30. november – Napoléon Bonaparte inntar Warszawa.


== Fødsler ==
Omar Pasja, ottomansk general av kroatisk opphav (død 1871)
Konfliktåret 1807

Konfliktåret 1807 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1807.


== Pågående konflikter ==
Fulanikrigen (1804-1810)
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803-1815)
Frankrike og Spania på den ene siden
Storbritannia, Russland, Sverige og Preussen på den andre siden.
Den russisk-tyrkiske krig  (1806-1812), del av Napoleonskrigene
Det russiske keiserdømmet på den ene siden
Det osmanske rike på den andre siden.


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
30. januar – Franskmennene begynner beleiringen av Stralsund.
6. februar - slaget ved Hof mellom franske og russiske tropper, sørvest for Eylau.
7.-8. februar – Slaget ved Eylau mellom Napoléon Bonapartes franskmenn og russiske og prøyssiske tropper under von Benningsens kommando slutter uten en tydelig seierherrer. Russerne trekker seg allikevel tilbake.
1. april – Den svenske armeen gjør et utfall fra Stralsund og lykkes dermed å heve den franske beleiringen.
17. april – Svenskene beseires av franskmennene i slaget ved Ückermünde.
18. april – Våpenhvileavtale mellom Sverige og Frankrike i Schlatkow.
10. juni – Franskmennene under marskalkene Lannes og Murat beseirer Benningsens russiske hær i slaget ved Heilsberg.
16. juni – Napoleon vinner en avgjørende seier over Benningsens russiske hær i slaget ved Friedland.
1. juli – Freden i Tilsit inngås mellom Frankrike, Russland og Preussen. Danmark, Sverige og Portugal må stenge sine havner for britiske fartøy, om ikke Frankrike og Storbritannia har sluttet fred innen 1. desember. Dessuten må disse landene erklære Storbritannia krig om ikke britene går med på avtalen.
16. august til 5. september – Slaget om København under Napoleonskrigene: Britisk seier, den danske flåten kom i britiske hender.
30. oktober – Danmark tilslutter seg kontinentalblokaden og slutter seg til et  forbund med Frankrike og Russland for et samlet angrep mot Sverige.
Konfliktåret 1808

Konfliktåret 1808 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1808.


== Pågående konflikter ==
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
Fulanikrigen (1804-1810)
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene
Frankrike med lydstater, Russland og Danmark/Norge på den ene siden
Storbritannia, Sverige, Portugal og Spania på den andre siden
Den russisk-tyrkiske krig  (1806-1812), del av Napoleonskrigene
Det russiske keiserdømmet på den ene siden
Det osmanske rike på den andre siden.


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==

21. februar – Russland angriper Sverige.
2. mars – Beleiringen av Sveaborg innledes
16. april – Slaget ved Pyhäjoki
18. april
Slaget ved Siikajoki
Slaget ved Lier skanse
25. april – Krigen med Sverige 1808-1809: Slaget ved Trangen, et militært slag mellom norske og svenske styrker, under krigen med Sverige 1808-1809.
27. april – Slaget ved Revolax
2. mai – Slaget ved Pulkkila
3. mai – Sveaborg kapitulerer
9. mai – Kumlingeslaget
16. mai – Slaget ved Alvøen mellom en britisk fregatt og norske skip fra roflotiljen.
8. juli – Slaget på Christiansunds red mellom fregatten HMS «Tartar», orlogssluppen HMS «Cygnet» og Kristiansunds befestning
Konfliktåret 1809

Konfliktåret 1809 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1809.


== Pågående konflikter ==
Finskekrigen
Russland på den ene siden
Sverige på den andre siden
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
Fulanikrigen (1804-1810)
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene
Frankrike på den ene siden
Storbritannia og Østerrike på den andre siden.
Den russisk-tyrkiske krig  (1806-1812), del av Napoleonskrigene
Det russiske keiserdømmet på den ene siden
Det osmanske rike på den andre siden.


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
21.-22. mai – Den østerrikske erkehertug Karl lykkes å tilføye Napoleon et svidende nederlag i slaget ved Aspern-Essling.
6. juni – Østerrikerne beseires av Napoleons armé i slaget om Wagram.
17. september – Finskekrigen avsluttes og leder til at Sverige tvinges å avgi Finland til Russland.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
9. oktober – Niels Stockfleth Darre, norsk offiser (født 1765)
Bahrains kvinnelandslag i fotball

Bahrains kvinnelandslag i fotball representerer Bahrain i internasjonal fotball.  
Bahrain spiller unntaksvis offisielle kamper, da de fleste kampene de spiller er mot andre lag fra Midtøsten, der flere ikke har offisiell status. Libanon har aldri deltatt i Asiamesterskapet i fotball for kvinner, og det er deres kamper i Vestasiamesterskapet som har skaffet dem deres provisoriske ranking.
Bahrain har deltatt i Vestasiamesterskapet to ganger, Den første gangen var i 2005, da Bahrain tapte samtlige kamper, bortsett fra en uavgjort not Palestina. Særlig var tapene mot Jordan og Iran stygge, mens tapet mot Syria var knepent. Den andre deltakelsen var i 2010. Bahrain kom penere fra det mot Jordan, og tapte bare 1-4. De slo noe overraskende Iran, og kom dermed til semifinalen. I semifinalen tapte de klart mot De forente arabiske emirater, mens de i bronsefinalen slo Palestina greit 3-0. 
Bahrain deltar per 20. oktober i et arabisk mesterskap igangsatt av det tyske utenriksdepartement, der de har slått det nystartede Qatar 17-0. Bahrain er blant favorittene til å vinne mesterskapet.


== Referanser ==
Patricia Wrightson

Patricia Wrightson (født Alice Patricia Furlonger 19. juni 1921 i Lismore i New South Wales, død 15. mars 2010) var en australsk barnebokforfatter.Hun giftet seg i 1943, fikk to barn og ble skilt i 1953. Hun bodde sammen med sine foreldre og to barn i barndomshjemmet, hvor hun hadde dagtidsarbeid som sykehusadministrator og skrivejobb på kveld og natt. 
Hun ble utnevnt til offiser (OBE) av Order of the British Empire i 1977, mottok Dromkeen Medal i 1984, den internasjonale H.C. Andersen-prisen i 1986, og ble æresdoktor ved Southern Cross University i 2004. Hun mottok Australian Children's Book Council Book of the Year Award fire ganger: i 1956 for debutboka The Crooked Snake, i 1974 for The Nargun and the Stars, i 1978 for The Ice Is Coming og i 1984 for A Little Fear. 
Fortellinger om og fra aboriginenes mytologi er et sentralt tema i den sene delen av forfatterskapet, fra The Nargun and the Stars (1973). På norsk finnes Wirruntrilogien Isen kommer, Det mørke klare vannet og En reise bak vinden (1985–87) og enkeltbøkene Balyet (1992) og Krangletreet (1995).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Patricia Wrightson på Internet Movie Database 
(en) Patricia Wrightson på AllMovie
Konfliktåret 1811

Konfliktåret 1811 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1811.


== Pågående kinflikter ==
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene
Frankrike med lydstater på den ene siden
Storbritannia og Portugal på dem andre siden.
Den russisk-tyrkiske krig (1806-1812), del av Napoleonskrigene
Russland på den ene siden
Det osmanske riket på den andre siden.


=== De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene ===
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den argentinske uavhengighetskrigen (1810-1818), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den chilenske uavhengighetskrigen (1810-1826), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den colombianske uavhengighetskrigen (1810-1822), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Mexicos uavhengighetskrig (1810-1821), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den meksikanske hær på den ene siden
Spania på den andre siden.
Den peruanske uavhengighetskrigen (1811-1824), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den venezuelanske uavhengighetskrigen (1810-1823), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
Januar – Man øker antallet militære utskrivninger i Sverige, for å være på den sikre siden om krigssituasjonen i Europa skulle endres.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==
…
Anna Marie Sandnes

Anna Marie Sandnes (født 30. januar 1903 i Syvde, Vanylven, død 15. februar 1988) var en norsk lyriker. Hun debuterte med samlingen Med levande lys (1966), ga deretter ut I einsemds skogar (1967), Andlet i vatn (1970), Ved fjøre sjø (1973), Gneistar (1977) og Sol om kvelden (1980).


== Referanser ==
Konfliktåret 1812

Konfliktåret 1812 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1812.


== Pågående konflikter ==
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
Den britisk-amerikanske krig (1812-1815)
USA på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== Napoleonskrigene ===
Napoleonskrigene (1803 – 1815)
Frankrike og lydstater på den ene siden
Russland, Storbritannia med flere på den andre siden.
Den russisk-tyrkiske krig (1806-1812), del av Napoleonskrigene
Russland på den ene siden
Det osmanske riket på den andre siden.


=== De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene ===
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den argentinske uavhengighetskrigen (1810-1818), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den chilenske uavhengighetskrigen (1810-1826), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den colombianske uavhengighetskrigen (1810-1822), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Mexicos uavhengighetskrig (1810-1821), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den meksikanske hær på den ene siden
Spania på den andre siden.
Den peruanske uavhengighetskrigen (1811-1824), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den venezuelanske uavhengighetskrigen (1810-1823), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
6. april – Wellington seirer i slaget ved Badajoz
24. juni – Begynnelsen av Napoleons felttog i Russland
6. juli – Trefningen ved Buskjærsteinen, et mindre sjøslag  1812 mellom to engelske orlogsbrigger og kanonjoller fra Arendal kystforsvarsdivisjon
22. juli – Wellington seirer i slaget ved Salamanca
2. august – Wittgenstein seirer over Oudinot i slaget ved Kljastitsy
7. september – uavgjort i slaget ved Borodino
26. november – Ney tar seg over broen etter slaget ved Berezina
Mac OS X v10.7

Mac OS X versjon 10.7 «Lion» er den åttende versjonen av Apples Mac OS X, operativsystemet Macintosh-datamaskiner bruker.
Lion blei avdekka på Apple-pressekonferansen «Back to the Mac» 20. oktober 2010 og den endelige utgivelsen fant sted i juli 2011. Det nye operativsystemet koster 209 kroner og kan enten lastes ned fra Mac App Store eller på minnepinne. Det førstnevnte krever Mac OS X v10.6.6 eller nyere. Operativsystemet er på flere områder inspirert av iOS, blant annet med Mac App Store og flerberøringsteknologi. Hele iOS blei utvikla fra Mac OS X og tanken bak «Back to the Mac» var å bringe iOS-funksjonalitet tilbake til skrivebordsoperativsystemet.


== Ny eller endra funksjonalitet ==
Mac App Store, nettbutikk av samme slag som App Store til iOS. Programmet blir også tilgjengelig for Mac OS 10.6 «Snow Leopard».
Launchpad, programstarter som viser installerte programmer («apps») i et iOS-liknende rutenett på skjermen. Launchpad støtter flere sider og programmer kan dessuten samles i mapper for å gjøre rutenettet ryddigere. Programmene lagrer av seg sjøl, slik at brukeren slipper å tenke på å lagre. De kan også holde fram der de slapp sist gang de blei lukka.
Fullskjermsstøtte i programmer, støtte for fullskjermsvisning som gjelder hele systemet.
Mission Control, oversyn over kjørende programmer som samler Exposé, Spaces, Dashboard og de åpne fullskjermsprogrammene.
FaceTime, videosamtaleteknologien fra iPhone 4 og fjerdegenerasjons iPod touch.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mac OS X Lion på Apples nettside
Virginia Hamilton

Virginia Hamilton (født 12. mars 1936 i Yellow Springs, Ohio, død 19. februar 2002) var en barnebokforfatter fra USA. Hun skrev og redigerte i alt 41 bøker, og mottok en rekke priser for sitt forfatterskap: National Book Award i 1974, Newbery Medal 1975, H.C. Andersen-prisen 1992 og Laura Ingalls Wilder Medal 1995.
Hun var utdannet i kreativ skriving ved Ohio State University, og flyttet til New York, hvor hun hadde forskjellige jobber, blant annet som nattklubbsangerinne. Giftet seg med forfatteren Arnold Adoff; paret fikk to barn og flyttet tilbake til Ohio i 1969. 
Hun debuterte med Zeely i 1967, og fikk sitt gjennombrudd med M.C. Higgins the Great i 1974; den førte til at hun, som første afroamerikaner, vant Newbery Medal i 1975. Forfatterskapet omfatter billedbøker, folkeeventyr, fantasy og biografier. Hun forsto sitt forfatterskap som «Liberation Literature» og la vekt på å skrive livstolkende for afroamerikanske ungdommer.
En årlig Virginia Hamilton Conference on Multicultural Literature for Youth har blitt arrangert ved Kent State University siden 1984.
På norsk finnes bare Min bror, min fiende (1982, originaltittel Arilla sun down).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Konfliktåret 1813

Konfliktåret 1813 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1813.


== Pågående konflikter ==
Napoleonskrigene (1803 – 1815)
Frankrike og lydstater på den ene siden
Russland, Østerrike, Storbritannia, Preussen, Sverige med flere på den andre siden.
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den argentinske uavhengighetskrigen (1810-1818), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den chilenske uavhengighetskrigen (1810-1826), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den colombianske uavhengighetskrigen (1810-1822), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Mexicos uavhengighetskrig (1810-1821), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den meksikanske hær på den ene siden
Spania på den andre siden.
Den peruanske uavhengighetskrigen (1811-1824), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den venezuelanske uavhengighetskrigen (1810-1823), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den britisk-amerikanske krig (1812-1815)
USA på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


== Pågående opprør ==
Det første serbiske opprøret (1804-1813)


== Hendelser ==
2. mai – Fransk seirer mot Preussen og Russland i slaget ved Lützen
21. mai – Fransk seirer mot Preussen og Russland i slaget ved Bautzen
23. august – Nordarmén seirer mot Frankrike i slaget ved Grossbeeren.
27. august – Napoleon seirer i slaget ved Dresden.
6. september – Nordarmén seirer mot Michel Ney i slaget ved Dennewitz.
16. oktober – Folkeslaget ved Leipzig innledes.
18. oktober – Sachsen bytter side til Napoleons motstandere under slaget ved Leipzig.
19. oktober – Napoleon beseires i folkeslaget ved Leipzig.
7. desember – Sverige seirer mot Danmark i slaget ved Bornhöft.