jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Under the Dome

Under the Dome er en amerikansk thriller-, drama og science fiction-serie som gikk på CBS fra 2013 til 2015. Den ble skapt av Brian K. Vaughn og var basert på  Stephen Kings bok med samme tittel. De ledende rollene spilles av Mike Vogel, Rachelle Lefevre, Natalie Martinez, Britt Robertson og Colin Ford.
Serien går i Norge på TV 2 (hvor den hadde premiere 2. juli 2013).


== Seriens premiss ==
Et usynlig og ugjennomtrengelig kraftfelt, formet som en kuppel, dukker plutselig opp og omslutter det meste av småbyen Chester's Mill, inkludert menneskene på innsiden som blir innesperret og skilt fra resten av verden. Mens panikk oppstår må de opprettholde fred og orden seg imellom mens de også prøver å finne ut hvordan de skal komme seg ut derfra.


== Rolleliste ==
Mike Vogel som Dale 'Barbie' Barbara
Rachelle Lefevre som Julia Shumway
Natalie Martinez som Deputy Linda Esquivel
Britt Robertson som Angie McAlister
Alexander Koch som Junior Rennie
Colin Ford som Joe McAlister
Nicholas Strong som Phil Bushey
Aisha Hinds som Carolyn Hill
Jeff Fahey som Sheriff Howard Perkins
Dean Norris som James 'Big Jim' Rennie
Mackenzie Lintz som Norrie Calvert-Hill
Jolene Purdy som Dodee Weaver


== Eksterne lenker ==
(en) Under the Dome – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Under the Dome på Internet Movie Database 
(da) Under the Dome i Danmark Nationale Filminstitut 
(en) Under the Dome på AllMovie 
(en) Under the Dome på Rotten Tomatoes 
(en) Under the Dome på Metacritic
Frihet (sang)

«Frihet» er en sang av Halvdan Sivertsen. Sangen var på albumet Ny og naken (1987) og samleplata Hilsen Halvdan (1991).


== Eksterne lenker ==
Sangtekster hos Lyricsbox
Ola Langset

Ola Langset (født 24. februar 1920 på Straumsnes i Tingvoll, død 31. juli 1991) var lærer i Molde. I perioden fra 1973 til 1977 representerte han Sosialistisk Valgforbund i Møre og Romsdal på Stortinget. Ola Langset var sønn av lærer, forfatter, folkeminnesamler og statsstipendiat  Edvard Langset.Etter å ha gått to år på Nordmøre fylkesskule fra 1936 til 1938, tok Ola Langset fireårig lærerskoleutdanning i Levanger. Da han var ferdig i 1942, fikk han jobb som privatlærer og kontorist på Spillembruket i Namdal. Siden tok han utdanning innen gymnastikk og Statens sløyd- og tegnelærerskole. Han var lærer på Ona-Husøy skole fra 1945 til 1949, da han fikk jobb som lærer i folkeskolen i Molde. Et par år var han også lærer på Nordmøre folkehøgskole. Han avsluttet sin lærergjerning som rektor ved Langmyra skole i Molde fra 1982 til 1987.Ola Langset var medlem av Molde bystyre fra 1955 til 1959 for Arbeiderpartiet. Etter en pause kom han tilbake til bystyret som representant for Sosialistisk Folkeparti fra 1963 til han i 1973 ble valgt inn på Stortinget, hvor han var medlem av Sosialkomiteen. Foruten sitt politiske engasjement var Ola Langset i aktiv i idrettsarbeid og avholdsarbeid. Han var også formann i Romsdal Mållag og Molde Hagelag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ola Langset hos Stortinget 
(no) Ola Langset hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Norske skulefolk 1952 side 792
Schiøtt (slekt)

Schiøtt er en norsk slekt som innvandret til Norge med Nils Schiøtt (død 1824) fra København. 


== Noen kjente personer i slekten ==

Oberst og stortingsmann Niels Schiøtt (1780–1824)
Brigadelege Carl Thorvald Schiøtt, Oslo
Brukseier, konsul Carl Thorvald («Tolle») Schiøtt (1850-1914), Skien
Anna Margaretha født Schiøtt (1859‑1929), «Lilleklosteret», Solum, gift med Hans Cappelen (1842–1924), og besteforeldre til bl.a. Hans Cappelen (1910–1986), Johan Zeier Cappelen og Andreas Cappelen
Ingeniør Nils Johan Schiøtt (1872-1972), Vatnlia gård, Morgedal
Dr. ing. Didrik Cappelen Schiøtt (1887 - 1958), Gulset, Gjerpen
Margit Schiøtt («Maggit») født Knudsen (1889–1946), gift med Didrik C. Schiøtt og  legatstifter, stortingsrepresentant (V), samt datter til Gunnar Knudsen


== Slektsvåpen ==
Innvandrerens segl har våpenskjold med i skjoldet en stående naken kvinne med i høyre hånd en armbrøst og i venstre en pil. Som hjelmtegn en harniskkledt arm med en armbrøst. Våpenets heraldiske farger (tinkturer) er ukjente.


== Litteratur ==
Haagen Krog Steffens: Norske Slægter 1915
J. Borchsenius: Skien før Branden 1886, Oslo 1934 [1]
Hans Cappelen: Norske slektsvåpen, Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 197
Hans Cappelen: «Fra tante Majas dagbok i Skien under krigen», Ætt og Annet nr. 2-2013 Jubileumsutgave, Skien 2013, side 47-52 (om «Maja» (Marie født Cappelen) og hennes mann «Tolle» Schiøtt, Skien, samt med bilder)
Hans Cappelen. "Da tante Maja reiste til kongeinntoget i Kristiania 1905" Ætt og annet nr 108,Grenland Ættehistorielag, Skien juni 2019, side 10-13


== Eksterne lenker ==
Om Nils Schiøtt (med bilde) og hans gård i Morgedal: [2]
Gunnar Haugland

Gunnar Haugland (født 19. februar 1937 i Oslo) er en norsk grafiker, maler og illustratør. 
Gunnar Haugland var elev ved Bjarne Engebrets Malerskole i Oslo i perioden 1958–1959, Statens håndverks- og kunstindustriskole 1958–1962 og Det Kongelige Akademi for de Skønne Kunster i København 1962–1963. Haugland har hatt en rekke separatutstillinger, blant annet i Kunstnerforbundet i Oslo. Han er tildelt flere utsmykningsoppgaver og er innkjøpt av Nasjonalgalleriet, Norsk kulturråd, Riksgalleriet, Oslo kommunes kunstsamlinger, Utsmykkingsfondet for Statsbygg og andre. Han har også mottatt Statens garantiinntekt for kunstnere.Gunnar Haugland samarbeidet med forfatteren Arild Nyquist om bilder, dikt og illustrasjoner, blant annet i boka Kjære venn - brev mellom dikteren Arild Nyquist og maleren Gunnar Haugland, 1962-2004.Gunnar Haugland er på morssiden oldebarn av skuespillerne Fredrikke Nielsen og Harald Nielsen.


== Referanser ==
Alexis Vuillermoz

Alexis Vuillermoz (født 1. juni 1988 i Saint-Claude) er en profesjonell fransk landeveissyklist. Han sykler for franske Team Total Direct Energie.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Alexis Vuillermoz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Alexis Vuillermoz – Olympedia 
(en) Alexis Vuillermoz – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(fr) Alexis Vuillermoz – Frankrikes olympiske komité 
(en) Alexis Vuillermoz – ProCyclingStats 
(en) Alexis Vuillermoz – Cycling Archives 
(en) Alexis Vuillermoz – Cycling Quotient 
(en) Alexis Vuillermoz – CycleBase 
(en) Alexis Vuillermoz – TheSports.org
Nordkleiva (Hole)

Nordkleiva (tidligere også kalt Hansekleiva) er ei bratt kleiv like nord for Krokkleiva på Krokskogen, i Hole kommune i Buskerud. I Nordkleiva finnes blant annet Kronprinsens utsikt, som i tillegg til flott utsikt også er et attraktivt startpunkt for hanggliding og paraglidingsporten på Østlandet.
Nordkleiva strekker seg fra boligfeltet i Grøndokka, like ovenfor Sundvolden Hotel i Sundvollen, og opp til Retthelltjernet på Krokskogen, like under den gamle setergrenda på Retthella. Dette var den opprinnelige veien opp og ned fra Krokskogen, før Krokkleiva ble gjort farbar. Derfor var det nok her Oslobispen Jens Nilssøn fór med sitt følge ved flere anledninger på 1590-tallet. Ved Retthella ligger St. Olavs kilde, som skal være en av tre Olavskilder på Krokskogen, men kun to av disse er kjent i dag. Den andre er St. Olavs kilde ved Midtskogtjerna. Den tredje Olavskilden skal ligge i Krokkleiva, men ingen vet nøyaktig hvor. Den kan være en sammenblanding med den såkalte «Vanninga». Olavskilden på Retthella ble første gang nevnt av fut Iwer Wiel i 1743.


== Se også ==
Krokkleiva
Øistein Knudsen jr.

Øistein Knudsen jr. (født 1969) er en norsk embetsmann og marineoffiser. Knudsen var ekspedisjonssjef i Justis- og beredskapsdepartementet 2012-2022. Han tiltrådte som Sjef Sivilforsvaret 15. mars 2022. 


== Utdanning ==
Knudsen har embetseksamen i sykepleievitenskap fra Universitetet i Oslo, og han fikk deretter førstestillingskompetanse innen krisehåndtering og psykologisk forsvar. Knudsen har gjennomgått stabskurs og sjefskurs ved Forsvarets skole i etterretnings- og sikkerhetstjeneste. Han gjennomførte NATO Defense College i Roma i 2010.


== Karriere ==
Knudsen har arbeidet operativt med prehospital akuttmedisin og som offiser i Forsvaret. Han var fagsjef for mastergradsprogrammet i helserettet katastrofehåndtering ved Høgskolen i Buskerud og Kontoret for katastrofepsykiatri ved Universitetet i Oslo, før han i 2004 ble tilsatt i Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB), først som avdelingsleder for analyse og utredning og deretter som avdelingsdirektør for utredning og nasjonal beredskap.
I perioden 2008–2012 var Knudsen direktør for Krisestøtteenheten (KSE). I etterkant av terrorangrepet 22. juli 2011 opprettet Justis- og beredskapsdepartementet en ny avdeling for krisehåndtering og sikkerhet, og Øistein Knudsen jr. ble utnevnt til avdelingens første ekspedisjonssjef.Knudsen har publisert vitenskapelige og populærvitenskapelige artikler på sitt fagområde og har skrevet flere bøker. Han har ledet og deltatt i råd og utvalg nasjonalt og internasjonalt.


== Referanser ==
Klimaeffektforskning

Klimaeffektforskning (eller klimakonsekvensforskning) er forskning på de ikke-klimatiske konsekvensene av klimaendringer generelt og av den globale oppvarmingen i særdeleshet. Slike konsekvenser kan bl.a. være av fysisk (erosjon, jordskred), biologisk (utdøing eller forflytning av arter eller naturtyper), medisinsk (sykdomsspredning, matsikkerhet), økonomisk (infrastruktur, landbruksareal) eller sosiologisk art (migrasjon, konflikter). Klimaeffektforskere er derfor vanligvis ikke klimatologer, men geografer, økologer, økonomer, sosiologer m.m.
En vanlig arbeidsmåte i klimaeffektforskningen er å analysere hvordan ulike parametere eller fenomener har endret seg med de observerte vær- eller klimavariasjonene over en årrekke. Der sammenhengene med klima er godt forstått, kan slik forskning også predikere fremtidige endringer. Dette er mulig fordi klimatologiske modeller kan forutsi hvor mye hyppigheten av varme (eller våte, vindfulle osv.) år kommer til å øke. Fremtidige klimaeffekter kan dermed simuleres ved å variere hyppigheten av f.eks. varme år i modellene. Slike fremtidsscenarier tar vanligvis høyde for endringer i både klimaavhengige og klimauavhengige rammebetingelser (slik som stigende eller synkende befolkingstall, BNP osv.).


== Litteratur ==
IPCC, red. (2007). Climate Change 2007: Impacts, Adaptation and Vulnerability – Contribution of Working Group II to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change. Cambridge: Cambridge University Press.
Danny van Poppel

Danny van Poppel (født 26. juli 1993 i Moergestel) er en profesjonell, nederlandsk landeveissyklist. Hans bror Boy, er også profesjonell syklist. Deres far er tidligere proffsyklist Jean-Paul van Poppel.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Danny van Poppel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Danny van Poppel – ProCyclingStats 
(en) Danny van Poppel – Cycling Archives 
(en) Danny van Poppel – Cycling Quotient 
(en) Danny van Poppel – CycleBase
Liste over innsjøer i Belgia

Dette er ei liste over innsjøer i Belgia. Belgia har tre offisielle språk, men kun ett navn, det lokale, er oppgitt i denne listen.


== Fotnoter ==


== Se også ==
Liste over elver i Belgia
Bjarne Engebret

Bjarne Engebret (født 5. november 1905 i Oslo, død 28. mai 1985 samme sted) var en norsk maler.
Engebret studerte ved Statens kunstakademi under Axel Revold. Han dekorerte KNA-restauranten og Tostrupkjelleren i Oslo. Han drev også privat malerskole.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bjarne Engebret på Internet Movie Database
Tour de France 1966

Tour de France 1966 var den 53. utgaven av sykkelrittet Tour de France og den ble avholdt fra 21. juni til 14. juli 1966. Rittet besto av 22 etapper med totalt lengde på 
4 303 km. Gjennomsnittsfarten var 36.760 km/h. 


== Gjennomføringen av rittet ==
Rittet ble vunnet av franskmannen Lucien Aimar som vant med en margin på drøye minuttet til Jan Janssen på andreplass og Raymond Poulidor på tredjeplass. Poengtrøya ble vunnet av Willy Planckaert, mens klatretrøya ble vunnet av Julio Jiménez, som forsvarte sin seier fra året før. Lagkonkurransen ble nok en gang vunnet av Kas-Kaskol.


== Lag ==
130 syklister startet rittet fordelt på 13 lag bestående av 10 syklister. 


== Etapper ==


== Trøyene ==


== Resultater ==


=== Sammenlagt ===


=== Poengtrøya ===


=== Klatretrøya ===


=== Lagkonkurransen ===


=== Mest offensive rytter ===


== Eksterne lenker ==
Historie Tour de France
RittInfo Tour de France 1966
Retthella

Retthella er ei setergrend på Krokskogen, der flere gårder i Hole drev seter sammen. Seterdriften tok til allerede i middelalderen og ble opprettholdt helt fram til i 1972, da Olga og Martin Nordli, som de siste, sa takk for seg etter å ha vært seterfolk der i 37 år. Det hevdes at disse var de siste som setret på Krokskogen. Retthelle ligger på toppen av Nordkleiva, i lia ovenfor Retthelltjernet og like øst av Bukkehøgda.
Retthella var setervoll for flere av gårdsbrukene på Røyse; Hundstad, Mo, Libakke, Svarstad, Fjelstad, Hafnor og Ullern. Noen av disse gårdene var delt i flere bruk, slik at i alt var de ti bruk som setret der. I 1936 ble det bygd nytt, felles størhus.
I 1997 gjorde Hole historielag og oppsitterne på Retthella avtale om at historielaget skulle ivareta bruksretten for setra de neste 15 årene. Historielaget har utbedret flere av bygningene og vedlikeholdt setervollen siden.


== St. Olavs kilde ==
I utkanten av setervollen på Retthella ligger det en Olavsbrønn, en vannkilde det knytter seg et sagn til. Ifølge sagnet ble brønnen til Hellige Olav en gang skulle vanne hesten sin på ferden over Krokskogen. Kongen senket bøtta ned i fjellet, og da kom det vann. I fjellet ved siden av brønnen er det merke etter hestehoven. Mange hevder at vannet der aldri fryser, men det er nok feil. I realiteten er nemlig både brønnen og merket etter hestehoven to små jettegryter i fjellet. Brønnen er heller ingen kilde, men fylles trolig av regnvann og vann fra bekken som renner forbi.
Da Oslobispen Jens Nilssøn med følge fór over Krokskogen i begynnelsen av september i 1594 nevnte han Olavsbrønnen, der han må ha stoppet for å hvile og vanne hestene. Siden biskopen nevner Midtskogen og Torget må kilden han nevner ligge langs den traseen, og således ikke være samme kilde.

Saa droge wi fra Midskougstenen i norduest 1 fierin til S. Olufis kilde liggendis i veyen oc hafide wi den paa den h haand, saa droge wi der fra offuer skougen temmelige god vey 1/2 mijll til en slet platz som de kaller Taarget, thj de legge der tiere och tunge op om vinterenn.

Man kan allikevel tenke seg at veien over Krokskogen opprinnelig må ha fulgt Lomma fra Åmot i Lommedalen  til Plassedammen, og Bukkebekken videre under Bukkehøgda og til Retthella. At kilden på Retthella har fått status som Olavskilde gir også grunn til anta at den opprinnelige pilegrimsleden over Krokskogen også må har gått via denne traseen. Dette er altså ikke samme vei som utpå 1800-tallet fikk status som den bergenske kongevei, selv om begge fører til Krokkleiva.


== Eksterne lenker ==
«Retthella». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Henrik Gerner

Henrik Gerner (født 27. januar 1780 i Moss, død 11. februar 1837 samme sted) var forretningsmann og stortingsrepresentant i to perioder.
Gerner drev en omfattende virksomhet i hjembyen med sagbruk, trelastlasthandel, mølle, brennevinsbrenneri, tobakksfabrikk, klesfabrikk og teglverk. Han var også dansk visekonsul. 
Han var representant fra Moss til Stortinget i 1815–1817 og 1818–1820.
Gerner var innehaver av Dannebrogordenen og Sverdordenen. 


== Referanser ==


== Kilder ==
Biografisk informasjon om    Henrik Gerner   , NSD Norsk senter for forskningsdatas politikerarkiv (nedlagt)
Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet, 1814-1914. B. 1 D. 1 : Biografier A-K, side 284, digital utgave


== Eksterne lenker ==
(no) Henrik Gerner hos Norsk senter for forskningsdata
Grøften

Grøften er en restaurant med tradisjoner, beliggende i forlystelsesparken Tivoli i København på Sjælland.
Restauranten åpnet i 1874 under navnet Teatercafeen, men ble på folkemunne gjerne kaldt Grøften. 
Grøftens kulinariske spise er blant andre skipperlabskovs, friskpillede fjordrejer samt italiensk inspirerte retter.Grøften legger gjerne bord til kjente personligheter, og det danske Fremskridtspartiet ble stiftet her i 1972 av bornholmeren Mogens Glistrup.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Grøftens hjemmeside. Besøkt 27. juni 2013
Thomas Chrowder Chamberlin

Thomas Chrowder Chamberlin (født 25. september 1843 i Mattoon i Illinois, død 15. november 1928 i Chicago) var en amerikansk geolog.
Han var lærer og professor i naturvitenskap og geologi ved flere høyskoler og universitet, som for eksempel i Beloit og Madison i Wisconsin. I 1893 ble han president for University of Chicago. Han var også grunnleggeren av The Journal of Geology som han i flere år var redaktør for.


== Referanser ==


== Kilder ==
Chamberlin, Thomas Chrowder i Nordisk familjebok (2. utgaves supplement, 1923)
Forest Ray Moulton

Forest Ray Moulton (født 29. april 1872 i Le Roy i Michigan, død 7. desember 1952 i Wilmette i Illinois) var en amerikansk astronom. Sammen med Thomas Chamberlin er han kjent for planetesimal-hypotesen som går ut på at planeter voks frem fra mindre legemer som de kalte planetesimaler.
I løpet av det første tiåret av det tyvende århundre ble ytterligere noen mindre satellitter oppdaget i bane rundt Jupiter. Moulton foreslo at disse faktisk var gravitasjonelt fangede planetesimaler – en teori som har blitt allment akseptert blant astronomer.


== Utgivelser ==
Et utvalg av hans utgivelser:An Introduction to Astronomy (1905)
Descriptive Astronomy (1912)
Periodic Orbits (1920)
New Methods in Exterior Ballistics (1926)
Differential Equations (1930)
Astronomy (1931)
Consider the Heavens (1935)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

O’Connor, John og Robertson, Edmund F. «Forest Ray Moulton». MacTutor History of Mathematics archive. Universitetet i St. Andrews. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)JRASC 47 (1954) 84 (obituary)
PASP 65 (1954) 60 (obituary)
(en) Forest Ray Moulton — Biographical Memoirs of the National Academy of Sciences
James Hopwood Jeans

James Hopwood Jeans (født 11. september 1877 i Ormskirk i Lancashire, død 16. september 1946 i Dorking i Surrey) var en britisk fysiker, astronom og matematiker.
Fra 1905 til 1909 var han professor i praktisk matematikk ved Princeton University i USA, og fra 1910 til 1912 foreleser i Cambridge og 1922 i Oxford. Han var sekretær i Royal Society fra 1919 til 1929 og fra 1934 professor i astronomi ved Royal Institution i London. Jeans gjorde viktige arbeid innen fysikk og astrofysikk, og er særlig kjent for loven sin for energistråling fra et svart legeme og arbeidet om opphavet til solsystemet, dannelsen av dobbeltstjerner og tilstanden i det indre av en stjerne. 
Blant bøkene hans er The Mysterious Universe (1930), The Stars in their Courses (1931, norsk oversettelse Det store univers), Through Space and Time (1934) og Physics and Philosophy (1942).


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) James Hopwood Jeans i Store norske leksikon
Otto Schmidt

Otto Yulyevich Schmidt (О́тто Ю́льевич Шмидт) (født 30. september [JD 18. september] 1891 i Mahiljow, død 7. september 1956 i Moskva) var en sovjetisk vitenskapsmann, matematiker, astronom, geofysiker, statsmann, akademiker, Helt av Sovjetunionen (27. juni 1937) og medlem av kommunistpartiet.
Schmidt er blant annet kjent for sin hypotese om dannelsen av jorden og andre planeter i solsystemet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aleksey E. Levin, Stephen G. Brush The Origin of the Solar System: Soviet Research 1925–1991. AIP Press, 1995. ISBN 1-56396-281-0
Brontman, L.K. On top of the world: the Soviet expedition to the North pole, 1937–1938, New York, 1938.
McCannon, John. Red Arctic: Polar Exploration and the Myth of the North in the Soviet Union, 1932–1939. New York: Oxford University Press, 1998.
Otto Iul'evich Shmidt: Zhizn' i deiatel'nost'. Moscow: Nauka, 1959.


== Eksterne lenker ==
(en) Otto Schmidt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Endre Witzøe

Endre Magnus Witzøe (født 20. april 1875 i Kristiansund, død 1. april 1934 i Kvernes) var en norsk skipsmegler, assurandør og politiker (H). Han var stortingsmann for kjøpstedene i Møre fylke 1925–1933.
Han ble født på Nordlandet i Kristiansund, men vokste opp i Aure som sønn av gårdbruker Endre Arntsen Witzøe (Vitsø) og hustru Eli Arntsdatter Quikne (Kvikne). Foreldrene kom opprinnelig fra Hemne prestegjeld. Morbroren Johan Kirksæter var stortingsmann. Skuespillerinnen Tordis Maurstad (født Witzøe) var hans niese.
Etter middelskolen i Kristiansund begynte han som kontorist. Han hadde et utenlandsopphold hos et sjøforsikringsselskap i Berlin fra 1896 til 1898, hvorpå han ble fullmektig ved G. Gravems sjøassuranse-, agentur- og skipsmeglerforretning i hjembyen. I 1899 etablerte han sin egen sjøassuranse- og befraktningsvirksomhet, samtidig som han ble disponent i Møre Skjærgaards Dampskibsaktieselskab med rutegående post- og passasjertrafikk til Hitra, Frøya, Smøla og Romsdalen. Witzøe utvidet virksomheten med dampskipsekspedisjon, spedisjon, sjøassuranse og befraktning, spesielt av sild.Han var børskommissær ved Kristiansunds børs fra 1919, tysk visekonsul i Kristiansund fra 1922 og formann i direksjonen (styret) i Kristiansund og Nordmøre Forretningsbank fra 1926.Witzøe var medlem av Kristiansund bystyre 1923–1928 og stortingsmann for kjøpstedene i Møre fylke (Ålesund, Molde og Kristiansund) 1925–1933. Han var medlem av Stortingets jernbanekomité 1925–1927, formann i Stortingets lønningskomité 1928–1930 og medlem av Stortingets administrasjonskomité 1931–1933.Han giftet seg i 1900 med Alvilde (Willa) Constance Andersen, datter av skipper Carl Andersen og Agathe Sortland. Han døde av et hjerneslag i påsken 1934, mens han oppholdt seg på familiens landsted i Kvernes. Han ble begravet fra hjemmet, Villa Rogne, i Kristiansund den 7. april.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Endre Witzøe hos Norsk senter for forskningsdata
Jiuding Shan

Jiuding Shan er et fjell i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina. Det ligger i Daxuefjellene, del av et komplisert fjellsystem i vestlige Sichuan, langs østre rand av Tibetplatået.
Jiuding Shan er 4969 moh. 


== Eksterne lenker ==
"Jiuding Shan, China" on Peakbagger
Stakkevollan Coop Prix Arena

Stakkevollan Coop Prix Arena er hjemmebanen til fotballaget Stakkevollan IF i Tromsø. Denne var tidligere en gammel grusbane, men er i dag oppgradert til moderne kunstgress. Fotballbanen har et tilhørende klubbhus. Navnet kommer fra butikken som ligger like ved.
Fotballbanen ligger ved Utsikten på Stakkevollan i Tromsø helt på nordsiden av Tromsøya. Den er kjent for å ha skygge i hver kamp som spilles på ettermiddagen. Stakkevollan Coop Prix Arena har en kapasitet på 122, pluss VIP plasser som utgjør 10 plasser. Det selges kaffe og vafler der ved hjemmekamper.
Gossler Islands

Gossler Islands (Gossler-øyene) er en øygruppe i Antarktis som ligger 1,5 nautiske mil vest for Cape Monaco på Île Anvers i Det antarktiske arkipel. De strekker seg over 3 nautiske mil fra nord til sør. De ble oppdaget og navngitt av en tysk ekspedisjon under ledelse av Eduard Dallmann 1873–74 til ære for bankierfamilien Gossler i Hamburg. Ekspedisjonen var finansiert av Deutsche Polar-Schifffahrtsgesellschaft, hvor Ernst Gossler (1838–1893) var en av eierne.


== Referanser ==