jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kan du glemme gamle Norge

«Kan du glemme gamle Norge» er vel ved siden av «Farvel du moder Norge», vår mest kjente utvandrervise. Den kommer opprinnelig fra Amerika, der norske utvandrere brukte den som allsang på prærien. Trolig er teksten skrevet av Anton Sannes, men også F. A. Falkenberg er nevnt som tekstforfatter på enkelte skillingstrykk. Melodien er mye eldre enn teksten, og ble i 1910 bearbeidet av den danske komponisten Christian Danning (1867–1925). I 1899 kom Danning til Bergen, og begynte som leder for Musikkselskapet Harmonien etter anbefalinger av selveste Edvard Grieg. I Bergen ble han også kapellmester ved Den Nationale Scene. Deretter reiste han til Kristiania og jobbet som kapellmester ved Fahlstrøms teater fra 1907 til 1911, da han returnerte til Danmark. Han ble kapellmester ved Odense Teater, og senere ved den nydannede Orkesterforeningen. «Forleggeren eiendom for alle land er Haakon Zappfe, Kristiania», står det på et skillingstrykk av denne sangen, og der er Anton Sannes nevnt som tekstforfatter. «How can you forget old Norway, land of everlasting fame, can you ever find another with so glorious a name», er første verset på engelsk. I Amerika blir den fremført nærmest som en hymne, i Norge synges den oftest med melodien til «Husker du de høye fjelle». 


== Innspillinger ==
Hans Hedemark med orgel. Innspilt i København 16. september 1913. Utgitt på de akustiske 78-platene Gramophone 2-282460 og Gramophone  X 1439.
Carsten Woll, tenor med orkester. Innspilt i New York i 1916. Utgitt på 78-platen Columbia E2539.
Jac. Rynning, tenor med flygel. Innspilt i Berlin i 1928. Utgitt på 78-platen Brunswick 7661.
Rita Engebretsen og Helge Borglund. Utgitt på LP-platen Frem fra Glemselen kap.11.
Sissel Kyrkjebø sang denne sangen i radioprogrammet ''Noteloftet'' på 80-tallet. Denne innspillingen blir med jevne mellomrom spilt i Sangtimen på P1.


== Teksten ==
Kan du glemme gamle Norge, aldri jeg det glemme kan,med de stolte klippeborge, du er mine fedresland.
Hvordan kunne du dog drage bort fra barneminnets plett,skynd deg dog og kom tilbake hvor du sang så glad og lett.
Kan du glemme dette landet som deg først tok i sin favn,aldri finner du et annet med så stolt og herlig navn.
Kan du glemme disse trange fjorder som seg bukter innder hvor du så mange ganger vugget ble for sakte vind.
Kan du glemme Norges skove, glemme furu, bjerk og gran,vannets klare blanke vove aldri du forglemme kan.
Hvordan kunne du dog glemme slekt og folk og fedreland,hører du ei sagas stemme kalle deg til hjemlig strand.
Svever dog ei titt din tanke hjemad hvor din vugge stoføler du ei hjertet banke for det landet du forlot.
La da kun din tanke sveve det kan ikke falle tungt,og hver nordmann lenge leve gamle Norge evig ungt.
Snart vil gravens kolde leie gjemme deg i vestens land,aldri gleden ved at eie hvilested ved norske strand.


== Kilder ==
Frem fra glemselen – hele historien, Per Johan Skjærstad, Trysilforlaget 2007
Oldemors visebok, Eli Støre Erichsen, Cappelen 1976
P1 Sangtimen, NRK Radio
Søregata

Søregata er en gate i Stavanger sentrum. Den går fra Arneageren til Østervåg. Et gammelt navn på gata er Vevergata. Navnet Subakanalen er også brukt som klengenavn. Navnet uttales Søragadå.
Gata ligger i grensen til middelaldergården Arnegård, og kan være gammel. Det ble i 1947 gjort funn av hodeskaller øverst i gata, men alderen på disse er uviss. Dagens hus har trolig vært bygget bybrannen i 1684. I 1801 bodde det 81 personer i gata og i 1865 var antallet blitt 252.
Søregata er omtalt i flere bysanger, der ««Anna Malena på kallosjene sprang, ner jønå Søragadå itte an Johan..»» er den mest kjente, og danner også grunnlag for det årlige Anna Malena-løpet i Stavanger sentrum.
På 1700-tallet var det i stor grad håndverkere, arbeidsfolk og sjøfolk som bodde her. Søregata hadde på 1800-tallet svært mange spise- og skjenkesteder. Wettelands brennevinsbrenneri lå nederst i gata og var lenge tilholdssted for byens lasaroner. På kafeene var det utstilt dagens retter i vinduene. Rundt dem svermet det store mengder fluer. I dag er det butikker av ulikt slag som dominerer gatebildet, og er blitt en av de mest populære gågatene i byen. 
Med unntak av O. Olsens betongbygg, er de fleste husene fortsatt trehus, selv om mange har blitt ombygd og påbygd gjennom årene. Gata har også vært spart for de bybrannene som ellers har herjet byen på 1700- og 1800-tallet.
Stavanger Aftenblad hadde sine første lokaler i Søregata fra 1893 til 1908.
Jakopsens hotell holdt også til i gata.
Øverst i gata lå Cederbergfamiliens hus, som ble brukt til blant annet teater og politiske møter – Cederbergsalen. Det er revet og er en del av Arneageren.


== Referanser ==


== Kilder ==
Rasin Bjelland: Det hender litt i Stavanger og. Visergutten, 1934.
Stavanger Aftenblad: Rester av hodeskaller funnet under graving i Søragata. Ble de gravlagt under svartedøden i Martinskirkens kirkegård? 12. juni 1947.
Stavanger Aftenblad: Høybygg – Søragadå, motsetningene tiltrekker hverandre! 25. juli 1959.
Ingolf Øvregaard: Vektere i den gamle by, Stavanger Aftenblad, 22. januar 1966.
Ørnulf: Gaten med kafeene, Stavanger Aftenblad, 13. april 196x.
Arne Kvitrud: Huseiere i Stavanger på 1700-tallet, Stavanger, 2006.
EM i friidrett 2010 – Sjukamp

Kvinnenes sjukamp under EM i friidrett fant sted den 30. og 31. juli 2010 på Estadi Olímpic Lluís Companys i Barcelona.


== Medaljer ==


== Rekorder ==


== Kalender ==


== Resultater ==


=== 100 meter hekk ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


==== Heat 3 ====


=== Høydehopp ===


=== Kulestøt ===


=== 200 meter ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


==== Heat 3 ====


=== Lengdehopp ===


=== Spydkast ===


=== 800 meter ===


==== Heat 1 ====


==== Heat 2 ====


=== Sammenlagt ===
Q = Kvalifisert via plassering, q = Kvalifisert via tid, DNF = Fullførte ikke, SB = Sesongbeste, DSQ = Diskvalifisert, PB = Personlig rekord


== Referanser ==
Deltagerliste
Resultater 100m hekk
Resultater høydehopp
Resultater kulestøt
Resultater 200m
Resultater lengdehopp
Resultater spydkast
Resultater 800m
Sammenlagtresultater
Bruno Taut

Bruno Julius Florian Taut, født 4. mai 1880 i Königsberg, død 24. desember 1938 i Istanbul, var en tysk arkitekt og byplanlegger. Han var bror til Max Taut.
Bruno Taut ble berømt for sin glasspaviljong på Deutscher Werkbunds utstilling i Köln 1914. 1921-1924 var han byarkitekt i Magdeburg. Flere av Tauts bygninger ble i 2008 satt på UNESCOs liste over verdensarven under tittelen Modernistiske boligområder i Berlin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bruno Taut – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Odd Fossengen

Odd Fossengen (født 27. februar 1945 på Nes i Akershus, død 29. desember 2017 i Oslo) var en motorsyklist som kjørte internasjonale speedwayløp. Han ble norgesmester i motocross 125 kubikkcentimeter i 1962.


== Speedwaykarriere ==
Fossengen signerte for the Poole Pirates i 1968 etter suksessfull testkjøring, og ble en populær forsterkning for klubben blant Pooles tilhengere. I 1968 kom han på 3.-plass i «the World Pairs Final» sammen med Øyvind Berg. Han fikk sin «Major Honour» i 1969, da Poole Pirates vant «the British League Championship». I mai 1974 endte Fossengens speedwaykarriere etter at han fikk en alvorlig hofteskade da han kjørte for Poole mot Oxford.


== Referanser ==
Frank Macfarlane Burnet

Frank Macfarlane Burnet (født 3. september 1899 i Traralgon i Victoria, død 31. august 1985 i Port Fairy i Victoria) var en australsk lege, virolog og 
nobelprisvinner.
Sammen med Peter Medawar ble han tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1960 for sitt arbeide med bakteriofager og virus.
Burnet ble tildelt Albert Lasker Basic Medical Research Award i 1952, og ble også innvalgt som utenlandsk medlem av Kungliga Vetenskapsakademien i 1957.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1960 hos Nobelprize.org
(en) Frank Macfarlane Burnet hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1960
Peter Medawar

Peter Brian Medawar (født 28. februar 1915 i Rio de Janeiro, død 2. oktober 1987 i London) var en brasilianskfødt britisk zoolog som sammen med Frank Macfarlane Burnet for oppdagelsen av ervervet immunologisk toleranse ved transplantasjoner av vev. Medawars arbeid har senere blitt ledende for forståelsen av hvordan kroppen støter bort vev etter en transplantasjon. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1960 hos Nobelprize.org
(en) Peter Medawar hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1960
Georg von Békésy

Georg von Békésy (ungarsk: Békésy György; født 3. juni 1899 i Budapest, død 13. juni 1972) var en ungarsk biofysiker, ingeniør og nobelprisvinner. Han ble tildelt Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1961 for arbeider med bølgebevegelser og det indre øres dynamikk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1961 hos Nobelprize.org
(en) Georg von Békésy hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1961
Elselill

«Elselill» er en gammel skillingsvise som skal være skrevet på begynnelsen av 1900-tallet, med ukjent opphav. I TV-programmet Husker du? ble denne sangen fremført to ganger, etter sterkt ønske fra TV-seerne. Den er innspilt på platen Frem fra Glemselen kap.12 med Helge Borglund.


== Teksten ==
Ingen annen er som deg, Elselillsolen strør du på din vei, Elselill,du er alltid glad og mild, du er alltid yr og villog det smil du har er søtt, Elselill.
Du har venner hvor du går, Elselill,som dager i et år Elselill.Det er sommersol i dag, du er som den skjønne mai,lett du går i livets lek, Elselill.
Husker du Elselill, husker du Elselill,første gang vi såes det var i april,vi gikk tur så du ble varm bort fra byens støy og larm,vi gikk begge arm i arm, Elselill.
Husker du da vi var små, Elselillhvor tiden fort kan gå, Elselill,alltid i den ville lek, kan jeg stadig minnes deghver gang at du fanget meg, Elselill.
Ut i eng og skog ved vann, Elselill,vi fulgtes mangen gang Elselill.Maten som vi hadde med, delte vi på samme sted,og det fantes sol og fred, Elselill.
Husker du Elselill, husker du Elselill,at du svarte med et smil, Elselill.Husker du at du ga meg ja, men den neste formiddag,reiste du med gråt herfra, Elselill.
Hvem har skapt alle blomstene

«Hvem har skapt alle blomstene» er en gammel barnesang som er ca 100 år gammel. Den er kjent i alle de nordiske land, og var også utgitt på enkelte skillingstrykk på begynnelsen av 1900-tallet. Den synges til to ulike melodier. Den er innspilt på platen Frem fra Glemselen kap.12 med Rita Engebretsen. Sangen brukes fremdeles i kristent barnearbeid, ikke minst i søndagskole.


== Teksten ==
Hvem har skapt alle blomstene, blomstene, blomstenehvem har skapt alle blomstene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle blomstene, blomstene, blomstene,Gud har skapt alle blomstene, ja Gud i himmelen.
Hvem har skapt alle fuglene, fuglene, fuglene,hvem har skapt alle fuglene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle fuglene, fuglene, fuglene,Gud har skapt alle fuglene, ja Gud i himmelen.
Hvem har skapt alle stjernene, stjernene, stjernene,hvem har skapt alle stjernene, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle stjernene, stjernene, stjernene,Gud har skapt alle stjernene, ja Gud i himmelen.
Hvem har skapt både deg og meg, deg og meg, deg og meg,hvem har skapt både deg og meg, jo Gud i himmelen.Gud har skapt både deg og meg, deg og meg, deg og meg,Gud har skapt både deg og meg ja Gud i himmelen.
Hvem har skapt alle blomstene, fuglene, stjernene,hvem har skapt både deg og meg, jo Gud i himmelen.Gud har skapt alle blomstene, fuglene, stjernene,Gud har skapt både deg og meg, ja Gud i himmelen.
Den blindes sang

«Den blindes sang» er en skillingsvise skrevet på begynnelsen av 1900-tallet, av en Ole Olsen. Han reiste mye rundt på marknader og lignende og solgte skillingsviser, stort sett skrevet om hans eget liv. Han hadde en gang i tiden jobbet på anlegg som steinhugger, men livnærte seg på slutten som visedikter. Dette er den mest kjente visa hans, og er innspilt på platen Frem fra Glemselen kap. 12 med Arnstein Tungvåg.


== Teksten ==
I min barndoms sorgløse dager så jeg sollyset skinne på jord,jeg så engen av blomster så fager, jeg så smil hos min kjærlige mor.
Og hvor ungdommens måne kan skinne, stjerner blinker på himmelen blå,men det lys som ei går meg av minnet i min elskedes øyne jeg så.
Når en mann sine kjæreste verner kan bekymringen titt være stor,men små øynenes tindrende stjerner er den herligste glede på jord.
Akk en dag under arbeides møye, det var år nittenhundre og fem,traff en sten så jeg mistet mitt øye, og for en jammer og gråt i mitt hjem.
Men en far kan selv enøyet streve for sitt hjem og det daglige brød,han kan glede seg ved at få leve når i hjemmet det ei hersker nød.
Men en aften var ulykken ute av et slag jeg i blindhet ble satt,da det var som det stengtes en rute, og hvor før det var dag ble det natt.
Ja, det nytter jo ikke å klage over skjebnen som var meg så hård,men å være til byrde og plage er en sorg som til hjertet mitt går.
Uten dag, uten sol må jeg leve, og det kan jeg nok være med tål,men for mine kjære og streve er i livet mitt eneste mål.


== Kilder ==
Bakgrunnstoff til platen Frem fra Glemselen kap. 12, Per Johan Skjærstad, PolyGram 1983
I fremmed land jeg går

«I fremmed land jeg går» er en gammel vise som også er kjent med tittelen «Hjemlengsel». Den er skrevet av Herman Hermani, og har vært brukt en del på plate. Den er innspilt på Frem fra Glemselen kap.12 med Helge Borglund.


== Teksten ==
Den gangen jeg barndomshjemmet forlot,eventyrlandet det stevnet jeg motung og forhåpningsfull den gang jeg sto,minnes så godt mor du gråt da jeg dro.
Mor, siden da har jeg strevet og slitt,livet for meg har kun fattigdom blitt,ville så gjerne ha sendt deg noen ord,men jeg kan ei, kjære mor.
Mor hvordan lever du, tenker du på meg nuden gang jeg fór kjære mor ba du jo meg om å snu.I fremmed land jeg går, intet arbeide jeg får,skal aldri mer jeg deg få se du kjære mor.


== Referanser ==
På en sjømanns grav

«På en sjømanns grav» er opprinnelig en gammel tysk slager. Den heter i originalversjon «Op Een Zeemannsgraf», og på et skillingstrykk står Johnny Hoes og Georg Falk nevnt. Den fikk en stor renessanse etter krigen, og ble spilt inn på plate over hele Norden, da mest med svensk tekst. I Norge finnes den på platen Frem fra Glemselen kap.12 med Helge Borglund. Der er den norske teksten bearbeidet av Per Johan Skjærstad.


== Teksten ==
På en sjømannsgrav det vokser ingen blomster,bølger ruller der han sluttet sin seilas.På en sjømanns grav der finnes ingen blomster,ingen kjenner veien til hans hvileplass.
Seile, seile rundt hele verden slik er sjømannslivet,seile rundt fra vinder og farer, det er for sjømannen givet.Kanskje en natt under stormens kyst, skipet når sin siste havn,en sjømann er klar til sin reises slutt, havet tar alt i sin favn.
På en sjømanns grav det vokser ingen blomsterbølger ruller der han sluttet sin seilas,På en sjømanns grav der finnes ingen blomster,ingen kjenner veien til hans hvileplass.
Solør-visa

«Solør-visa» er skrevet av Erling Mauland fra Brandval i Solør som en hyllest til «solungene», som også er blitt kalt for «Norges franskmenn». Sangen heter opprinnelig "Hemlengt" og hadde sin uroppførelse på Bøndernes hus i Hof i 1946. Melodien er laget av Oscar Merikanto, og ble brukt originalt til visa «Der bjørkene suser». «Solør-visa» er innspilt på Frem fra Glemselen kap.12 med Rita Engebretsen, som er fra Kirkenær i Solør, så dialekten blir autentisk på innspillingen. Visa er også spilt inn av Ingemars på platene Spelemenn østpå skogen og Gull, men da med sitt opprinnelige navn.


== Teksten ==
Je lever milla fræmmenfälk, mein tanka mine drärtell trakten millom Brandval og Våler.Dit leinges je alltmeine, fär häppäs je færfinns ingen stann som hemme i Solør.
Dom prater om älver, mein je veit om ei,og inga älver sæ med Glåmma seg måler.Så gild og så diger, så veldig baus og brei,ho flømer blank og logn gjønnom Solør.
Om vintera med jæmna er lang og brisk og kald,står barskogen med sæmmarsgrønne nåler.Med vårsola vakner fioler og konvallog mogopp milla steina i Solør.
Og sulua ho lufter sæ så lettvint og så rar,på tunet hopper skjøra rundt og snåler.I lia sitter gauken bort i eit bjørkesnar,han gæler ingen stann som i Solør.
Je gikk färbi ei trelasttomt og inn der je slapp,og der var battings, der fanns digre påler.Je rådde itte fær det, dom måtte få ein klapp,je veit dom var frå skoga i Solør.
Og solongsmålet mitt vil itte fræmmenfälk færstå,fär her finns nukk tå snåbbete og jåler.Je leingter dagstøtt hemmat dit je veit at je kan fåein väittu prat med kjinnsfälk i frå Solør.
Ja, leinge har je leingte og leingte vil je støtt,så leinge je i fræmmentrakter tråler,men je veit ner je ein gong blir slitin og træitt,da drär je hemm teil hvile i Solør.
Sleggekast under EM i friidrett 2010 – Kvinner

Kvinnenes sleggekast under EM i friidrett 2010 fant sted den 28. og 30. juli på Estadi Olímpic Lluís Companys i Barcelona. 


== Medaljer ==


== Rekorder ==


== Kalender ==


== Resultater ==


=== Kvalifisering ===
Kvalifisering: Kvalifiseringskravet var 69,00 (Q), eller blant de 12 beste.


=== Finale ===


== Referanser ==
Resultater kvalifisering
Resultater finale
Jørgen Victor Bloch

Jørgen Victor Bloch (født 25. september 1812, død 21. desember 1892) var en dansk prest, politiker og salmedikter. 
Block vokset opp i en prestefamilie, og fikk den første undervisningen i hjemmet. Fra 1828 til 29 gikk han på Borgerdydsskolen i Christianshavn. Deretter begynte han å studere teologi, og var ferdig utdannet i 1833. Han jobbet et år som lærer i Randers, før han dro tilbake til København og skrev en oppgave i teologi som gav ham en licentiatgrad i teologi. Denne fikk han i 1835. Han jobbet så som adjunkt i Horsens i to år, før han ble sogneprest i Bonbjærg i 1837, og tok over sin fars stilling i Lønborg og Egvad i 1838. I 1851 ble han prost for et område i Ringkjøbing amt, men var det bare fire år før han igjen ble sogneprest, nå i Kjærteminde. Der jobbet han fram til 1868 da han ble forflyttet til Vig og Asminderup hvor han var fram til han gikk av i 1881.  
Etter et par mislykkede forsøk, ble han i perioden 1855 til 1859 innvalgt på Landstinget.
Teologisk var han påvirket av N.F.S. Grundvig, og var opptatt av misjon. Både i Norsk Salmebok og Norsk salmebok 2013 finner man en salme skrevet av Bloch.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Oppføring i Dansk Biografisk Lexikon
Den gamle sigøyner

«Den gamle sigøyner» er en ballade av den ungarske komponisten og tekstforfatteren Ernő Kondor. Teksten er oversatt til norsk av Norwald Jacobsen. «Den gamle sigøyner» er en av de mest kjente sigøynervisene ved siden av «Sigøynerpiken» og «Mustalainen». Skillingsvisa er innspilt på Frem fra Glemselen kap.12 med Helge Borglund.
Jessica Samuelsson

Jessica Eva Katarina Samuelsson (født 14. mars 1985) er en svensk sjukjemper. Hun konkurrerer for Hässelby SK.
Den personlige rekorden hennes i sjukamp er 6 146 poeng. Den satte hun i Barcelona den 31. juli 2010. Med det er hun toer gjennom tidene i Sverige etter Carolina Klüft.
Samuelsson har deltatt i VM både 2007 og 2009. Ved EM 2010 i Barcelona kom hun på tiendeplass med 6146 poeng.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jessica Samuelsson – Olympedia 
(en) Jessica Samuelsson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Jessica Samuelsson – Sveriges olympiske komité 
(en) Jessica Samuelsson – World Athletics 
(en) Jessica Samuelsson – Diamond League 
Offisiell hjemmeside for Jessica Samuelsson
Jeg venter og jeg drømmer

«Jeg venter og jeg drømmer» er skrevet av Dan Andersson (1888–1920) i 1915, og het originalt «Jag väntar...». Han hentet svært ofte temaer fra skogsmiljøet, i Dalarnas finnskoger, der han selv hadde jobbet en tid. Andersson er også en anerkjent lyriker, og er mest kjent for «De tre hemlösa». Til tross for at han ble bare 32 år, har han en stor produksjon bak seg. Det er Gunnar Turesson som har skrevet melodien til visa, han var bror av Dan Anderssons kone Olga Turesson. Det finnes flere plateinnspillinger av denne sangen, men de fleste er på svensk. På norsk er den innspilt på platen Frem fra Glemselen kap.12 med Helge Borglund.


== Teksten ==
Jeg venter og jeg drømmer i timer så tommejeg ser stjernene vandre og nettene gå,jeg venter på en kvinne som fra skogen skal komme,den kjæreste, den kjæreste med øyne blå.
Jeg tenker meg en vandrende duftende blomme,og drømmer om et skjelvende lekende skratt.Jeg trodde jeg så min elskede komme,gjennom skogen ut av mørket en snøtung natt.
Glad ville jeg min drøm da i armene bæreog følge stien der hvor min koie står,å komme med jublende rop mot den kjærevelkommen du som ventes i ensomme år.
Jeg venter og jeg drømmer i timer så tomme,hører skogen som synger og ser skyene gå.Jeg venter på en kvinne som fra skogen skal komme,den kjæreste, den kjæreste med øyne blå.
Der vannliljen blomstrer

«Der vannliljen blomstrer» er den norske versjonen av den svenske visa «Där näckrosen blommar» av Sven Olof Sandberg og Rietz Sandström. Den er laget rundt 1920, og har vært trykket i skillingstrykk så vel som i visebøker. Den er også innspilt på en rekke plater. I dag er den nesten å regne som en sommerslager i Sverige. På norsk finnes den innspilt på platen Frem fra Glemselen kap.12 med Rita Engebretsen.


== Teksten ==
Langt bort der bjørkskogen lever, fanget av måneskinnslysvannliljen fjernt der seg gjemmer mykt på det blåklare vann.Der hvor vi vandret en sommer, alltid jeg der ville gå,og ved en strand finne hvile, kjærtegnet mykt av din ro.
Ved det stille tjernet vil jeg for evig få bli,og i sommernetter drømme om det som varder i nattens mørke stråler små alver til dans,stille blant bjørkskogen smyger julimånens glans.
Langt bort om skogenes stier, vannliljetjernet det blomstrer,bjørkene grønnes i lier de har tatt sommeren på.Hvor hen jeg nå setter ferden, langt bort til fremmede land,finns det kun en plass i verden som med sin trollmakt meg bandt.Dagenes solskinn og glede og alle netters mystikk,er jo et minne som lever som i mitt hjerte vil bo.
Sulisvise

«Sulisvise» er en skillingsvise fra Sulitjelma, skrevet i 1897. Forfatteren jobbet i gruvene der, som ble stiftet i 1891 under navnet Sulitjelma Aktiebolag. De hadde sitt hovedsete i Helsingborg i Sverige. Det var samen Mons Persen som i 1860 først påviste kobber i Sulitjelma. Visa er innspilt på Frem fra Glemselen kap. 12 med Arnstein Tungvåg.


== Teksten ==
Jeg minnes så vel da fra hjemmet jeg dro jeg skulle til Sulis å arbeide få,jeg hadde en kompis en kar som var grei, og begge så la vi i vei.
Jeg selv heter Kalle du kjenner meg nok, de piker meg elsker ja alle i flokk.Min kompis het Sunberg han var stor og svær, i jenter var han også kjær.
Og var vi så heldig vi slapp inn i hus da måtte vi tigge om mat og om snus,for penger det hadde ei noen av oss, ja blakke vi bar jo til gangs.
Men Sunberg han lo og han snakket i vei, han sa fra til meg nå skal du min gosse seat Sunberg din kompis er lykkelig i rus, når bare han får mat og snus.
Vi rasket da på og til Sulis vi kom, men klesløse var vi og pungen var tom,men heldig vi var og arbeide vi fikk, vi glade fra kullgruven gikk.
Vi reiste til Hanken for der fikk vi bo og glade vi begge till gullgruven dro,forhåpninger stor hadde Sunberg og jeg, men han var nok bedre enn meg.
Nå står vi i synken og traller og slår med feisel og hammer som i gråberget går.Vi liker oss godt og vi synger en sang og tiden den faller ei lang.
Nå tjener vi begge og lønning vi får men pengene kommer og pengene går,og synes vi dagen den blir litt for sur til Bodø vi tar oss en tur.
Vi kjøper oss skotøy og de fineste klær, og så fint som en greve pleier vi leve der.Med jenter og vin nok har vi det så flott til pengene våre har gått.


== Kilder ==
Bakgrunnstoff til platen Frem fra Glemselen kap. 12, Per Johan Skjærstad, PolyGram 1983
EM i friidrett 1950 – Sleggekast menn

Dette er de offisielle resultatene for øvelsen Sleggekast herrer ved EM i friidrett 1950 i Brussel, Belgia. 
Sverre Strandli fra Norge ble europamester.


== Finalen ==


== Eksterne lenker ==
Resultater
Norske EM-deltakere