Avro 504

Avro 504 var et to-seters britisk skole-, jager- og bombefly fra første verdenskrig.


== Beskrivelse ==
Avro 504 ble konstruert i april 1913 som en forbedret variant av skoleflyet Avro 500. Første prototype fløy første gang fra Brooklandsbanen i juli 1913 med en Gnome Monosoupape stjernemotor.
Avro 504 ble bygget i tre, finer og duk. Skroget var en konstruksjon av  trelister kledd med finér og duk. Vingene av spanter kledd med duk. Flyet var en dobbeltdekker hvor undre vinge var plassert i nedre kant av skroget og øvre vinge ble holdt oppe av fire stag på hver av de undre vingehalvdeler og fire rette stag opp fra skroget. Den øvre vingen var plassert nærmere nesen enn den undre (staggert). Under flyet var det fast understell montert på flykroppen ved vingens framkant. Mellom og foran begge hjulene var det montert en støtte som skulle forhindre at propellen berørte bakken.  
Piloten og observatøren satt i hver sin åpne sittebrønn plassert under og bak vingen. Motoren som drev en to-bladet propeller var plassert i flyets nese. På vingene under de ytre støttene var det montert en meie (bøyle) som skulle forhindre at vingespissene berørte marken under landing og start. 
Flyet var opprinnelig ikke bevæpnet, men når man oppdaget at flyet kunne anvendes i flere ulike roller, ble noen varianter forsynt med maskingevær, mens andre varianter fikk bombefester montert under vingene.
Avro 504 ble bygget i over 8 300 eksemplarer bare i Storbritannia. Dessuten ble det bygget på lisens i Danmark, Belgia, Canada, Australia, Japan og Kina samt kopiert i Russland. Antagelig var det totale antall som ble bygget over 11 000 eksemplarer. 
Efter første verdenskrigs slutt forsatte byggingen og det ble utviklet nye varianter. De siste modellene forlot fabrikken i 1932 og ble levert til RAFs fem flyskoler. De tidligere modellene som var igjen ved krigens slutt ble solgt i et stort antall til det sivile markedet. Over 300 eksemplarer av 504K ble registrert i det sivile luftfartøyregisteret i England. De ble anvendt som skolefly og som sportsfly.


== Militært bruk ==

Før første verdenskrig kjøpte både Royal Flying Corps (RFC) og Royal Naval Air Service (RNAS) et mindre antall Avro 504, og ved krigens utbrudd ble de satt inn som observasjonsfly i Frankrike. RNAS utdannet med sine  Avro 504 en spesialgruppe som skulle bombe Zeppelinfabriken i Friedrichshafen: Tre fly startet den 21. november 1914 fra Belfort. Underveis til Friedrichshafen blev et av flyene skutt ned mens de to andre lyktes i å bombe fabrikken som fremstilte vanstoffgass. RFC monterte i løpet av vinteren 1917-1918 et Lewis maskingevær over den øvre vingen og brukte flyet som jagerfly, det forble i den rollen til krigens slutt.
Men det store bruksområdet under og etter krigen var som skolefly, og det forble i tjeneste helt frem til RAF faset ut den siste  Avro 504 i 1933.
I Norge kjøpte Hærens flyvevæsen tre Avro 504 som var i bruk fra 1925 til 1928. Polarhelten Roald Amundsen donerte i 1922 en Avro 504 (nr. 107) til staten som treningsfly.  Det kom fra USA, stod ferdig montert den 15. juni 1922, men styrtet den 30. september 1922 på Kjeller og pilotene Hans Jakob Arnold Crawfurd-Jensen (1891–1922) og Ørnulf Olav Seippel (1893–1922) omkom.


== I sivilt bruk ==

Etter krigen fantes et stort antall brukte Avro 504 på markedet, mange selskap kjøpte opp flyet for å anvende det som transportfly og privatpersoner kjøpte til fornøyelsesflyvning. Flyklubber og flyskoler kjøpte mange som ble brukt til klubb- og skolefly.


== Operatører ==
Argentina ArgentinaArgentine Army Aviation Service  Australia AustraliaAustralian Flying CorpsCentral Flying School AFC at Point Cook, Victoria
Royal Australian Air Force
No. 1 Flying Training School RAAF at Point Cook
Western Australian Airways
Qantas (Queensland And Northern Territory Aerial Service)Belgia BelgiaDet belgiske luftforsvaret kjøpte 50 britiskbygde 504K fra 1920 til 1922, og ytterligere 27 ble bygd på lisens av SABCA Disse ble erstattet med 504N, 17 bygget av Avro i 1929–31, og 31 lisensbygde.Bolivia BoliviaBolivian Air ForceBrasil BrasilBrazilian Air Force
Brazilian Naval AviationRoyal Canadian Air ForceChile ChileChilean Air Force
Armada de ChileMal:China as ROCRepublic of China Air ForceDanmark DanmarkFlyvevåbnet
SøværnetEstland EstlandEstlands luftforsvarFinland Finland
Finlands flyvåpenHellas HellasHellenic Air Force
Hellenic Navy GuatemalaGuatemalan Air Force British India
Iran IranImperial Iranian Air ForceIrland IrlandIrish Air Service
Irish Air CorpsJapan JapanImperial Japanese Navy Air ServiceLatvian Air Force
Aizsargi[?]
Mexico MexicoMexican Air Force
Model "AvroLer bygget i Mexico ble kalt Anáhuac" MongoliaMongolian People's Army Air CorpsDutch Army Aviation Group -
Royal Netherlands East Indies Army Air ForceNew Zealand New ZealandNew Zealand Permanent Air ForceNorge NorgeHærens flyvevæsenPeru PeruPeruvian Air ForcePolen PolenPolish Air Force - 1 Avro 504K (krigsbytte fra Sovjet i 1920).Portugal PortugalPortuguese Air Force
Portuguese NavyImperial Russian Air ServiceSouth African Air ForceSovjetunionens flyvåpen - Med originale britiskbygde eksemplarer og Sovjet bygde U-1 Avrushka kooi.
 Kingdom of SpainArmada Española
Spanish Republican NavySverige SverigeFlygvapnet
Svenska marinenSveits SveitsSchweizer Luftwaffe (Thailand)Royal Siamese Air Force - 40 Avro 504N (minimum).
Royal Thai NavyTyrkia TyrkiaTurkish Air Force - To flyStorbritannia Storbritannia
Royal Flying Corps
Royal Air Force
Royal Naval Air ServiceAmerican Expeditionary Force
United States Army Air Service UruguayUruguayan Air Force


== Varianter ==
Avro 504 ble bygget i minst 25 varianter. Såvel engelsk som svensk Wiki inneholder en liste over de fleste variantene.


== Museumsfly og flyvedyktige replika ==

Et mindre antall museumsfly og flyvedyktige eksemplarer finnes av 504, nesten hundre år etter den første så dagens lys og fløy for første gang.

Et eksemplar finnes i museum i Bedfordshire, England (Shuttleworth Collection)
Et annet flydyktig eksemplar  i et canadisk museum.
En  Avro 504K er også plassert til utstilling i Science Museum i London.
Et eksemplar henger til utstilling på Norsk Luftfartsmuseum i Bodø.


== Noter ==


== Referanser ==