jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Cubas kvinnelandslag i håndball

Cubas kvinnelandslag i håndball er det kvinnelige landslaget i håndball for Cuba. Det representerer landet i internasjonale håndballturneringer, og reguleres av Federación Cubana de Balonmano. Landslaget har deltatt i internasjonale turneringer siden 1987.


== Resultater i internasjonale turneringer ==
Resultatene som er vist under er kun turneringer der Cuba har deltatt. Turneringer de ikke har tatt del i er ikke ført opp.


=== Verdensmesterskap ===


=== Panamerikanske leker ===


=== Panamerikansk mesterskap ===
 1999: .-plass
 2011: .-plass
 2015: .-plass


=== Nor.Ca.-mesterskapet ===
 2015: .-plass
 2019: .-plass


=== Mellomamerikanske og karibiske leker ===


== Se også ==
Cubas herrelandslag i håndball


== Eksterne lenker ==
Profil på IHFs nettside
Leo Funtek

Leo Funtek (født 21. august 1885 i Ljubljana, død 13. januar 1965 i Helsingfors) var en slovensk-finsk musiker.
Funtek ble i 1906 konsertmester ved Helsingfors Filharmoniske Orkestester. Med unntak av perioden 1914 til 1919, da Funtek var ansatt ved Stockholmsoperaen, arbeidet Funtek fra Helsingfors som lærer, dirigent og kritiker (i Dagens press). Fra 1925 var han kapellmester i Finlands nasjonalopera.
Funtek var gift med den finske sopranoen Ingeborg Liljeblad.


== Referanser ==
El Caracol (Ecatepec)

El Caracol er en spiralforma landskapsformasjon i Ecatepec kommune, nordøst i Mexico by. Den blei danna av sedimenter fra Texcocosjøen. Den har en diameter på 3 200 meter. Navnet, som betyr «Sneglehuset», kommer av den uvanlige spiralformen. Den blei tidligere utnytta til å fordampe vann med solvarme for å utvinne salt. I dag brukes den som vannkilde for de nærliggende områdene.


== Eksterne lenker ==
Satellittbilde av El Caracol hos Google Maps
Landschaftsverband Westfalen-Lippe

Landschaftsverband Westfalen-Lippe (LWL) er et landskapsforbund i Nordrhein-Westfalen, som ble opprettet i 1953. Det er også en korporasjon innenfor offentlig rett uten overhøyhet (Gebietshoheit) over dens landkretser og kretsfrie byer. Forvaltningssetet er i Münster.
Innenfor rammene av kommunalt selvstyre fungerer LWL som et høyere kommuneforbund med regionale oppgaver.
Geografisk omfatter LWL den nordlige delen av den tidligere prøyssiske provinsen Westfalen
Tequesquitengo

Tequesquitengo er en landsby i Jojutla kommune sør i den meksikanske delstaten Morelos. Den ligger ved Tequesquitengosjøen og er et populært turistmål. Den er særlig kjent for vannaktiviteter, fallskjermhopping og luftballongflyging.

Tequesquitengo hadde 3 548 innbyggere i 2010.


== Referanser ==
Welfenschloss

Welfenschloss er et tidligere slott i bydelen Nordstadt i den tyske byen Hannover. Slottet ble bygd mellom 1857 og 1866 og tilhørte kongeriket Hannover. Siden 1879 har det vært sete for universitetet i Hannover, idag Gottfried Wilhelm Leibniz Universität Hannover.
Slottet er idag omgitt av et parkanlegg i landskapelig stil, den såkalte Welfengarten.
Jalcomulco

Jalcomulco er en kommune sentralt i den meksikanske delstaten Veracruz. Den befinner seg 29 km fra delstatshovedstaden Xalapa. Jalcomulco er et populært turistmål, og er mest kjent for rafting i elva Río Antigua. Det tilbys også en rekke andre utendørsaktiviteter, som klatring og terrengsykling.
Kommunen hadde 4 940 innbyggere i 2010. Den har et areal på 58,40 km².
Navnet Jalcomulco er nahuatl og betyr «Grop i sanda».


== Referanser ==
Sachsenhesten

Sachsenhesten eller Westfalenhesten (tysk: Sachsenross, Niedersachsenross, Welfenross, Westfalenpferd og Twentse Ros, engelsk: White Horse of Kent) er et heraldisk motiv for de saksiske folk, det gamle Stamhertugdømmet Sachsen, herskapet Welf og for landskapet Westfalen. Det var våpenskjoldet til den tidligere provinsen Westfalen, og er idag våpen for de tyske delstatene Niedersachsen og Nordrhein-Westfalen. Motivet benyttes også i flagget til regionen Twente i Nederland og i våpenskjoldet til det britiske grevskapet Kent.
Kalpasutra

Kalpasutra (sanskrit: कल्पसूत्र) er en av de hellige tekstene innenfor jainismen, en gammel indisk religion. Tittelen kan oversettes med «boken om en tidsalder (kalpa)».
Den inneholder biografier over janismens 24 hellige menn, vadestedsmakerne (Tirthamkara), med vekt på de to siste: Parshva (877-777 f.Kr.) og Mahavira (599-527 f.Kr.), og på Mahaviras nirvana.Teksten regnes for å være skrevet av jainmunken Acharya Bhadrabahu (ca 433-357 f.Kr.). Selv om boken inneholder 24 biografier, er de fleste identiske i form og innhold og bygget etter mønster av Mahaviras biografi. De 22 eldste vadestedsmakerne regnes da også som mer legendariske enn historiske.Teksten inneholder ikke så mange egentlige biografiske opplysninger om Mahavira, mest oppmerksomhet vies til de 14 drømmene som hans mor hadde før han ble født.


== I bruk ==
Svetambararetningen i jainismen regner med seks grupper av hellige tekster; Kalpasutra tilhører gruppen av Chedasutraer. 
Under den årlige, åtte dager lange, paryusanafesten resiteres hele kalpasutra, og munkene foreleser over dens betydning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kalpa Sutra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Engelsk oversettelse fra 1884
Engelsk oversettelse fra 1848
Silikose

Silikose (latin: silex kisel) eller steinlunge er en yrkessykdom som angriper lungene, forårsaket av inhalering av krystallinsk silisiumdioksid. Sykdommen kjennetegnes av betennelse og sår/arr i form av nodulære lesjoner i de øvre delene av lungene. Silikose og asbestose utgjør de vanligste pneumokoniosene, sykdommer med opphopning av uorganisk stoff i lungene. 
Silikose utvikler seg når en puster inn fint støv av kiselsyre SiO2. Kiselsyre og dens forbindelser utgjør mesteparten av jordskorpen, og forekommer i en amorf og i en krystallinsk form som kvarts, funnet i sand, sandstein, flint og granitt. Bare krystallinske former utløser silikose. Silikose var tidligere velkjent i en rekke yrker, særlig innenfor jernstøping, porselens- og glassindustri, åpne granittbrudd, steinbrudd (granitt og sandstein, men ikke ved arbeid med kalkstein og marmor), sandblåsing og betongboring. Silikose utvikler seg til kronisk sykdom etter årelang eksponering, men kan oppstå akutt etter få måneders ubeskyttet, massiv eksponering for kvartsstøv  ved sandblåsing og tunnelboring (slik som i Københavns metro). Symptomer er kortpustethet og tørrhoste. I 2002 blev kvartsstøv klassifisert som et humant karsinogen, som disponerer for lungekreft.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
[1] Silikose ved Arendal Smelteverk
Antarktikas historie

Antarktikas historie starter med tidlige vestlige teorier om et enormt kontinent, kjent som Terra Australis, antatt å eksistere langt sør på kloden. Begrepet Antarktis refererer til det motsatte av den arktiske sirkel og ble skapt av Marinus av Tyre i det andre århundret e.Kr.
Rundingen av Kapp det gode håp og Kapp Horn i det 15. og 16. århundret beviste at Terra Australis Incognita («ukjent sørlig land»), hvis det eksisterte, var et kontinent i seg selv. I 1773 krysset James Cook den antarktiske sirkel for første gang, men selv om han oppdaget øyer i nærheten, fikk han ikke øye på selve Antarktika.
I 1820 hevdet flere ekspedisjoner å ha vært den første til å ha sett Antarktika, med den russiske ekspedisjonen ledet av Fabian Gottlieb von Bellingshausen og Mikhail Lazarev som den første. Den første dokumenterte ilandstigningen på det antarktiske fastlandet ble foretatt litt over ett år senere, da ekspedisjonen til den amerikanske selfangeren John Davis sendte en båt med fangstfolk i land ved Hughes Bay på Antarktishalvøya.Den første norske ekspedisjonen til Antarktika ble ledet av kaptein Carl Anton Larsen ombord på barken «Jason» i 1892. I løpet av ekspedisjonen ble han den første til å oppdage fossiler i Antarktika, noe han mottok Back Grant fra Royal Geographical Society for. I desember 1893 ble han også den første personen til å stå på ski i Antarktika, hvor han også fikk Larsen isbrem oppkalt etter seg. Larsen er regnet som grunnleggeren av den antarktiske hvalfangstindustrien og etablerte hvalfangststasjonen Grytviken på Sør-Georgia i 1904.
Da Nordpolen ble nådd i 1909, forsøkte flere ekspedisjoner å bli den første til å nå Sydpolen. Flere av ekspedisjonene endte opp med store skader og dødsfall. Nordmannen Roald Amundsen og hans Fram-ekspedisjon nådde til slutt Sydpolen i desember 1911, etter et dramatisk kappløp med briten Robert Falcon Scott.


== Referanser ==

Ivanov, L. General Geography and History of Livingston Island. In: Bulgarian Antarctic Research: A Synthesis. Eds. C. Pimpirev and N. Chipev. Sofia: St. Kliment Ohridski University Press, 2015. pp. 17–28. ISBN 978-954-07-3939-7
Chris Colfer

Christopher Paul Colfer (født 27. mai 1990) er en amerikansk skuespiller kjent for sin rolle som Kurt Hummel i dramaserien Glee. For denne rollen ble Colfer tildelt en Golden Globe i 2011 for beste mannlige birolle i miniserie eller TV-serie. Han vant også People's Choice Awards for «Favorite Comedic TV Actor» i både 2013 og 2014.Rollen som Kurt har i tillegg gitt Colfer to nominasjoner til Emmy Awards. Han har også hatt suksess utenfor Glee, blant annet med filmen Struck by Lightning fra 2012 som han både skrev, produserte, hadde hovedrollen i og skrev om til en bok. Chris Colfer har i tillegg hatt stor suksess med sin bokserie The Land of Stories, som til nå har tre bøker: The Wishing Spell,  The Enchantress Returns og A Grimm Warning. Disse bøkene har gjort ham til en New York bestselgende forfatter. I 2011 ble han kåret av Time Magazine til en av årets 100 mest innflytelsesrike personer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) Chris Colfer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Chris Colfer på Internet Movie Database 
(da) Chris Colfer på Scope 
(fr) Chris Colfer på Allociné 
(en) Chris Colfer på AllMovie 
(en) Chris Colfer hos Turner Classic Movies 
(en) Chris Colfer hos Rotten Tomatoes 
(en) Chris Colfer hos TV Guide 
(en) Chris Colfer hos The Movie Database 
(en) Chris Colfer hos Behind The Voice Actors
Anetia

Anetia spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). De lever i skog på Antillene og i Mellom-Amerika.


== Utseende ==
Store, bredvingede sommerfugler farget i brunt, hvitt og rødt/rosa. De minner overflatisk om perlemorvinger (Argynnini).


== Levevis ==


== Utbredelse ==
Dire av de fem artene finnes bare på Antillene, mens den vanligste arten, Anetia thirza, er videre utbredt i Mellom-Amerika.


== Systematisk inndeling ==
Slekten Anetia er regnet som en av de mest primitve gruppene innen Danaini.

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Anetia Hübner, 1823
Anetia briarea
Anetia cubana
Anetia jaegeri
Anetia pantheratus
Anetia thirza (Geyer, [1833])


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Anetia spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Anetia i Encyclopedia of Life 
(en) Anetia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Anetia hos NCBI 
(en) Kategori:Anetia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anetia – detaljert informasjon på Wikispecies
Lycorea

Lycorea spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).


== Levevis ==


== Utbredelse ==
De tre artene er utbredt fra Mexico og sørover.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Lycorea Doubleday, 1847
Lycorea halia (Hübner, 1816)
Lycorea ilione (Cramer, [1775])
Lycorea pasinuntia (Stoll, [1780])


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Lycorea spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Lycorea i Encyclopedia of Life 
(en) Lycorea i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Lycorea hos ITIS 
(en) Lycorea hos NCBI 
(en) Kategori:Lycorea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lycorea – detaljert informasjon på Wikispecies
Jorge Dueñas

Jorge Dueñas de Galarza (født 16. oktober 1962 i Bilbao) er en spansk håndballtrener, som er sjef for det spanske kvinnelandslaget.


== Karrière ==


=== Spiller ===
Som spiller spilte Dueñas for Asobal-lagene Caja Madrid, Naranco-Oviedo og Avilés, samt Primera Nacional-klubbene Claretianos, Leganés og Iberduero.


=== Trener ===
Dueñas begynte sin trenerkarrière i Iberduero, det siste laget han spilte for, og vant opprykk til División de Honor B. Deretter begynte han å samarbeide med det spanske juniorlandslaget. Kort tid etter ble han tilbudt jobben som trener for kvinnelaget til Arrate.Dueñas tok over som landslagssjef for det spanske kvinnelandslaget i 2007, og ledet landslaget for første gang i Håndball-VM 2007 for kvinner. Han ledet Spania til sølvmedalje i Håndball-EM 2008 for kvinner, da de slo Tyskland 32–29 i semifinalen, men tapte 21–34 mot Norge i finalen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jorge Dueñas – Olympedia
Protoploea

Protoploea spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Det er bare kjent én art fra Ny-Guinea.


== Levevis ==
Protoploea apatela lever i høyereliggende områder på Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Protoploea Ackery & Vane-Wright, 1984
Protoploea apatela (Joicey & Talbot, 1925)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Protoploea spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) protoploea i Encyclopedia of Life 
(en) protoploea i Global Biodiversity Information Facility 
Protoploea apatela – detaljert informasjon på Wikispecies
Miriamica

Miriamica spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Slekten finnes bare på Ny-Guinea.


== Utseende ==
Middelsstore, svarte og hvite sommerfugler med forholdsvis brede vinger.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Miriamica Vane-Wright m.fl., 2002
Miriamica thalassina
Miriamica weiskei (Rothschild, 1901)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Miriamica spp. på Tree of life [1]
Vane-Wright, R.I., M. Boppré & P.R. Ackery (2002) Miriamica, a new genus of milkweed butterflies with unique androconial organs (Lepidoptera: Nymphalidae). Zoologischer Anzeiger 241: 255-267.


== Eksterne lenker ==
(en) miriamica i Encyclopedia of Life 
(en) miriamica i Global Biodiversity Information Facility
Nils-Fredrik Nielsen

Nils-Fredrik Nielsen (født 9. april 1945, død 22. september 2005) var en norsk sosiolog og forfatter. Han er mest kjent for boka Ekte sekstiåttere spiser ikke seipanetter, utgitt i 1984. 
Han ga også ut fire samlinger med tristesser, som solgte i et samlet opplag på nesten 100 000.Nilsen var utdannet sosiolog og tekstforfatter av yrke.


== Bibliografi ==
Dialektikk, materialitet og sosiologi, 1976
Ekte sekstiåttere spiser ikke seipanetter, 1984
Den lille, gale dyreboken, 1985
Arlus på underjordiske eventyr, 1985
Smørøyet blunker. Rappe rim og ville vers, 1989
Den lille, gale sportsboken, 1992
Det er aldri for sent å gi opp. Tristesser i utvalg, 1992
Det er aldri for tidlig å angre. Tristesser i utvalg II, 1994
Det er aldri umulig å mistrives. Tristesser i utvalg III, 1995
Det er aldri for grått til å være sant. Tristesser i utvalg IV, 1999
Brødskrift, 2000
Fra askehaug til gylden dal. Viltvoksende gullkorn om røyking til trøst og inspirasjon for dem som tenker på å slutte, 2002
Samlede tristesser i utvalg, 2007


== Referanser ==
Ideopsis

Ideopsis spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Store, slanke, svarte og lysblå eller hvite sommerfugler. Kroppen virker påfallende liten og tynn sammenlignet med de store vingene. Slekten minner om slekten skognymfer (Idea spp.), men disse sommerfuglene er noe mindre enn skognymfene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Ideopsis Horsfield, 1858
Ideopsis gaura (Horsfield, [1829])
Ideopsis hewitsonii Kirsch, 1877
Ideopsis klassika Martin, 1909
Ideopsis juventa (Cramer, [1777])
Ideopsis oberthurii (Doherty, 1891)
Ideopsis similis (Linnaeus, 1758)
Ideopsis vitrea (Blanchard, 1853)
Ideopsis vulgaris (Butler, 1874)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Ideopsis spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Ideopsis i Encyclopedia of Life 
(en) Ideopsis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ideopsis hos NCBI 
(en) Kategori:Ideopsis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ideopsis – detaljert informasjon på Wikispecies
Parantica

Parantica spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).


== Utseende ==
Middelsstore til store, slanke, svarte og lysblå eller hvite sommerfugler. Kroppen virker påfallende liten og tynn sammenlignet med de store vingene. Slekten kan minne om mørkfargede arter i slekten Danaus. Som disse signaliserer fargene at disse sommerfuglene er giftige på grunn av de giftige plantene de har spist som larver.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Parantica Moore, 1880
Parantica aglea (Stoll, 1782)
Parantica agleoides (C. & R. Felder, 1860)
Parantica albata (Zinken, 1831)
Parantica aspasia (Fabricius, 1787)
Parantica cleona (Stoll, 1782)
Parantica clinias (Grose-Smith, 1890)
Parantica crowleyi (Jenner Weir, 1894)
Parantica dabrerai (Miller & Miller, 1978)
Parantica dannatti (Talbot, 1936)
Parantica davidi (Schröder, 1976)
Parantica fuscela (Parsons, 1989)
Parantica garamantis (Godman & Salvin, 1888)
Parantica hypowattan (Morishita, 1981)
Parantica kirbyi (Grose-Smith, 1894)
Parantica kuekenthali (Pagenstecher, 1896)
Parantica luzonensis (C. & R. Felder, 1863)
Parantica marcia (Joicey & Talbot, 1916)
Parantica menadensis (Moore, 1883)
Parantica melaneus (Cramer, 1775)
Parantica melusine (Grose-Smith, 1894)
Parantica milagros (Schröder & Treadaway, 1880)
Parantica nilgiriensis (Moore, 1877)
Parantica pedonga (Fujioka, 1970)
Parantica philo (Grose-Smith, 1895)
Parantica phyle (C. & R. Felder, 1863)
Parantica pseudomelaneus (Moore, 1883)
Parantica pumila (Boisduval, 1859)
Parantica rotundata (Grose-Smith, 1890)
Parantica schenkii (Koch, 1865)
Parantica schoenigi (Jumalon, 1971)
Parantica sita (Kollar, 1844)
Parantica sulewattan (Fruhstorfer, 1896)
Parantica swinhoei (Moore, 1883)
Parantica taprobana (C. & R. Felder, 1865)
Parantica tityoides (Hagen, 1890)
Parantica timorica (Grose-Smith, 1887)
Parantica toxopei (Nieuwenhuis, 1969)
Parantica vitrina (C. & R. Felder, 1861)
Parantica wegneri (Nieuwenhuis, 1960)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Parantica spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Parantica i Encyclopedia of Life 
(en) Parantica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Parantica hos NCBI 
(en) Kategori:Parantica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Parantica – detaljert informasjon på Wikispecies
Amauris

Amauris spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae).


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Amauris Hübner, 1816
Amauris comorana (Oberthür, 1897)
Amauris nossima (Ward, 1870)
Amauris phoedon (Fabricius, 1798)
Amauris niavius (Linnaeus, 1758)
Amauris tartarea (Mabille, 1876)
Amauris ellioti (Butler, 1895)
Amauris echeria (Stoll, 1790)
Amauris vashti (Butler, 1869)
Amauris crawshayi (Butler, 1897)
Amauris damocles (Fabricius, 1793)
Amauris hyalites (Butler, 1874)
Amauris albimaculata (Butler, 1875)
Amauris ochlea  (Boisduval, 1847)
Amauris dannfelti  (Aurivillius, 1891)
Amauris inferna (Butler, 1871)
Amauris hecate (Butler, 1866)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Amauris spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Amauris i Encyclopedia of Life 
(en) Amauris i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Amauris hos NCBI 
(en) Kategori:Amauris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Amauris – detaljert informasjon på Wikispecies
Tiradelphe

Tiradelphe spp. er en slekt av sommerfugler som tilhører gruppen monarksommerfugler (Danaini) i den artsrike familien flikvinger (Nymphalidae). Slekten omfatter bare én kjent art på øya Guadalcanal i Salomonøyene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae
Underfamilien Danainae Boisduval, 1833
Gruppen monarksommerfugler, Danaini Boisduval, 1833 – 160 arter, varme områder over hele Jorden
Slekten Tiradelphe
Tiradelphe schneideri Ackery & Vane-Wright, 1984


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. (2006) Tiradelphe spp. på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(en) tiradelphe i Global Biodiversity Information Facility