jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Knut Aastveit

Knut Aastveit (født 12. desember 1921, død 14. juni 2018) var en norsk biolog som særlig forsket på kornplanters genetikk. 
Etter eksamen ved Norges landbrukshøgskole (nå Norges miljø- og biovitenskapelige universitet) startet han i 1951 som forsker. Han var dessuten lærer, rådgiver og bestyrer av Institutt for genetikk og planteforedling ved NLH. 
Han studerte botanikk ved universitetene i Oslo, Stockholm og Lund. 
Aastveit publiserte mer enn 80 artikler eller bøker. Han ble pensjonert i 1989.


== Bibliografi ==
(no) Publikasjoner av Knut Aastveit i BIBSYS


== Referanser ==
Olav Sandvik

Olav Sandvik (født 2. november 1925 i Fana, død 16. februar 2010) var en norsk veterinær. 
Han ble dr.med.vet. i 1963 og var professor i mikrobiologi og immunologi ved Norges veterinærhøgskole fra 1963 til 1975. Han var rektor ved veterinærhøgskolen fra 1972 til 1975. Fra 1975 til 1983 var Sandvik direktør ved Veterinærinstituttet i Oslo. På 60-tallet skrev han lærebøker i immunologi og bakteriologi. Han ble veterinærdirektør i Landbruksdepartementet og leder av veterinærvesenet 1983 til 1990, hvor han senere var spesialrådgiver 1990 til 1994.
I 1973 ble Sandvik innvalgt som  medlem i Det Norske Videnskaps-Akademi.Sandvik var ridder av 1. klasse av den St. Olavs Orden, ridder av Den islandske falkeorden og kommandør av den svenske Nordstjerneordenen. Han mottok Den norske Koreamedalje, FNs Koreamedalje og Korean War Service Medal. Sandvik ble hedret med  Den norske veterinærforenings fortjenestemedalje og var æresmedlem i Finlands Veterinärförbund.


== Bibliografi ==

(no) Publikasjoner av Olav Sandvik i BIBSYS


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kåre Fossum og Olav Sandvik Kampen mot alvorlige smittsomme dyresjukdommer, spesielt hos storfe, i historisk perspektiv 2001
Kandal

Kandal er en provins sør i Kambodsja. Provinsen omslutter, men inkluderer ikke, landets hovedstad Phnom Penh. Navnet på provinshovedstaden, Ta Khmau, betyr direkte oversatt svart bestefar.
Zhang Lichang

Zhang Lichang (kinesisk: 张立昌; født i juni 1939 i Nanpi i provinsen Hebei i Folkerepublikken Kina, død 10. januar 2008 i Tianjin) var en kommunistisk politiker i Folkerepublikken Kina. Han var partileder i Tianjin og medlem av Politbyrået.


== Politisk karriere ==
Etter utdannelse i økonomi i Beijing ble han i februar 1966 medlem Det kinesiske kommunistiske parti. Han steg raskt i gradene i partiledelsen, administrasjonen og økonomien i havnebyen Tianjin.
Fra 1985 til 1993 var han stedfortredende borgermester av Tianjin, og i 1993 ble han borgermester der. 
I mai 1998 ble Zhang sekretær for partikomiteen for Tianjin. Dette er vanligvis en viktigere post enn borgermesterembedet.
Han ble allerede i 1982 kandidat til Sentralkomiteen for det kinesiske kommunistparti; fra den 14. nasjonalkongress var han medlem av Sentralkomiteen, og fra den 16. nasjonalkongress var han medlem av Politbyrået. 
I mars 2007 ble han imidlertid avløst som sekretær for partiet i Tianjin av Zhang Gaoli, og ved den 17. nasjonalkongress i november 2007 ble han ikke gjenvalgt. 
Zhang døde den 10. januar 2008 i Tianjin.


== Eksterne lenker ==
Biografi på tysk (pr august 2002)
Biografi på engelsk
Grooming China's future Leaders, Artikkel i Asia Times Online av 4. april 2007 om Zhang Lichangs avgang som partisjef i  Tianjin Arkivert 29. juni 2009 hos Wayback Machine.
Egil Sakshaug

Egil Sakshaug (født 18. mai 1942 i Trondheim) er en norsk biolog. Han er professor ved Institutt for biologi på NTNU. 


== Liv og virke ==
Sakshaug tok hovedoppgave i marin botanikk ved Universitetet i Oslo i 1967 med en undersøkelse av planteplanktonet i Trondheimsfjorden. Sakshaug ble dr. philos. ved Universitetet i Trondheim (nå NTNU) i 1978. 
Han har særlig forsket på oseanografi, plankton og havets økosystem i Barentshavet og Trondheimsfjorden. Han var først amanuensis i marin biologi ved  Biologisk stasjon, Vitenskapsmuseet, NTNU, og fra 1982 professor samme sted. Han er også courtesy professor ved University of South Florida siden 1997. Han har hatt forskningsopphold ved University of California San Diego, University of Rhode Island, Bigelow Lab. for Marine Science, Maine. Sakshaug ledet det store forskningsprogrammet Pro Mare i Barentshavet fra 1984 til 1989 og har vært styremedlem av flere nasjonale og internasjonale marine forskningsprogrammer. 
Han var hovedredaktør for boka Trondheimsfjorden i 2000 og Økosystem Barentshavet i 1994, som i 2009 kom i utvidet engelskspråklig utgave. 
I forbindelse med den politiske debatten om oljeutvinning i Lofoten har Sakshaug hevdet at økosystemene i Lofoten og Vesterålen ikke er spesielt sårbare for oljeutslipp, sammenlignet med andre deler av kysten. Han har uttalt at han heller ikke tror at et utslipp ville være dramatisk for fiskebestandene.


== Priser og utmerkelser ==
Sakshaug er medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi, Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Norges Tekniske Vitenskapsakademi. Han innehar Fram-komiteens Nansenbelønning for polarforskning og Antarctic Service Medal, USA


== Bibliografi ==
(no) Publikasjoner av Egil Sakshaug i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Egil Sakshaug i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Egil Sakshaug (red.) Geir Johnsen, Kit Kovacs Ecosystem Barents Sea ISBN 978-82-519-2461-0
Egil Sakshaug, Bjørn Gulliksen, Fridtjof Mehlum Økosystem Barentshavet 2. utg 1994 ISBN 82-00-03963-3
The influence of environmental factors on the chemical composition of cultivated and natural populations of marine phytoplankton Doktorgrad 1978
Norsk oseanografi: nyere utvikling og perspektiver (Norsk oseanografisk komite, Egil Sakshaug red.) 1979 ISBN 82-7216-049-8


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Portrett i Bladet Forskning 1995-7
Tilpasning

Adapsjon og adaptasjon må ikke forveksles med adopsjonTilpasning betyr å innordne seg eller tilpasse seg, eksempelvis til nye omgivelser. Låneordene adaptasjon og adapsjon (fra latin adaptare å tilpasse) har lignende betydning. Begrepene brukes i flere sammenhenger:

Tilpasning (biologi) er knyttet til evolusjonsteori og naturlig seleksjon og handler om hvordan individers egenskaper og atferd gjør dem vellykka i miljøet de lever i.Adaptasjon i betydningen domestisering av planter og dyr: Den prosess dyr, planter og andre organismer gjennomgår når de tilpasses til et menneskeskapt miljø, for eksempel til et liv som husdyr eller nytteplante.
Se også planteforedlingAdaptasjon (medisin), viser til sanseorganenes tilpasning til, eller omstilling av følsomheten i forhold til, en vedvarende stimulering.Adaptasjon (litteratur), viser til tilpasning eller ny produksjon av et litterært verk fra bok til film eller tilpasninger mellom ulike litterære genre, samt tilpasninger fra bok til teater, film til videospill og så videre.
Njorun

Njorun er i norrøn mytologi en av de mest perifere gudinner. Hun er såvidt attestert i Den yngre Edda, skrevet på 1200-tallet av Snorre Sturlason, og i flere kjenninger (inkludert en i Den yngre Edda). Forskerne har teoretisert at Njorun kan representere jorda (se Fjorgyn). En mulig etymologisk forbindelse til den norrøne guden Njord og den romerske gudinnen Nerio har vært foreslått.


== Vitnesbyrd ==
Njorun er listet (etter Bil) som en åsynje innenfor Den yngre Eddas bok Skaldskaparmål. Ingen annen informasjon bortsett fra hennes navn er gitt der. I tillegg opprer navnet i kjenninger for kvinner i kvad av Kormak Ogmundsson (i Kormáks saga), Ravn Onundsson (en av skaldene til Eirik Håkonsson) og Ragnvald Kale Kollsson foruten også i Krákumál og i noen vers i Islendingenes saga, Njåls saga og Harðar saga ok HólmverjaEn sammensatt kjenning, «Eld-Njorun», opptrer i kjenninger om kvinner av Gisle Sursson og Bjørn Breidvikingakappi, mens «hól-Njorun» opptrer i en noe tvilsom kjenning i et vers av Bjørn hítdælakappi. «Draum-Njorun» er sitert i et dikt i Den eldre Eddas Allvismål som et ord fra dvergenes språk for natten. Det samme ordet opptrer også i den siste delen av Skaldskaparmål, Nafnaþulur.


== Teorier ==
Navnet Njorun kan være etymologisk beslektet til den norrøne guden Njord og den romerske gudinnen Nerio (om ikke annet for den opplagte navnlikheten). Andy Orchard sier at Njorun er en «mystisk (og muligens fingert) figur» hvor det ellers ikke er noe som er kjent. Finnur Jónsson har foreslått at Njorun kan være et navn for jorda.Albert Murey Sturtevant har notert at nest etter gudinnenavnet Gefjon er «det eneste andre feminine navnet som inneholder endelsen –un er Njǫr-un, nedtegnet kun i þulur [...], og sammen med kvenna heiti ókend. Hva enn forstavelsen Njǫr- kan representere (kanskje *ner- som i *Ner-þuz>Njǫrðr), tillegget av n- og un-endelsene synes å utgjøre en nøyaktig parallell til Gef-n : Gefj-un (cf. Njǫr-n : Njǫr-un).»


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ásgeir Blöndal Magnússon (1989): Íslensk orðsifjabók. Orðabók Háskólans.
Faulkes, Anthony (Overs.) (1995): Edda. Everyman's Library. ISBN 0-4608-7616-3
Finnur Jónsson (1913): Goðafræði Norðmanna og Íslendinga eftir heimildum. Hið íslenska bókmentafjelag.
Finnur Jónsson (1931): Lexicon poeticum. S. L. Møllers bogtrykkeri.
Orchard, Andy (1997): Dictionary of Norse Myth and Legend. Cassell. ISBN 0 304 34520 2
Sturtevant, Albert Morey (1952): «Regarding the Old Norse name Gefjon» publisert i Scandinavian Studies; bind 24 (nummer 4, november). ISSN 0036-5637
Ingen skam å elske rakfisk!

Ingen skam å elske rakfisk! er en reklame-cd utgitt av Vazelina Bilopphøggers i 2003. Albumet er kun til salgs på Rakfiskfestivalen på Fagernes.


== Sporliste ==
«Ingen skam å elske rakfisk» 2:54
«Fisking i Valdres» 3:07
«Får itte mere pudding, tjukken» 2:22
«Hei gamle Valdresfjell» 3:44
«Gi meg fri i kveld» 1:57
«11 år uten kvinnfolk» 3:38
«Kysse med meg» 3:09
«Kano hula-hula» 2:10
«På magan bak en sten» 3:15
«Borghild» 2:58
Baller balle’ inn med GrasAAT

Baller balle' inn med GrasAAT er en reklame-CD av Vazelina Bilopphøggers, utgitt i 1998.


== Sporliste ==
«Baller balle' inn med GrasAAT» 3:27
«Traktor med henger» 3:06
«På trynet oppi' silo'n» 1:49
«Vond rygg såre knoker» 2:44
«Je åt opp rånan min» 2:50
«Baller i luften» 1:44
«Bedre hell all medisin» 3:18
«Fort fort fort» 2:45
«Skikkelige saker» 2:15
«Feil side ta Mjøsa» 3:23
«Musikk tel arbe'» 2:36
Kom og sett oss fri

Kom og sett oss fri er den første reklameCD-en utgitt av Vazelina Bilopphøggers. Albumet ble utgitt i 1989. 


== Sporliste ==
«Kom og sett oss fri» (lang versjon)
«Da var det schaferen beit»
«Musikk tel arbe'»
«Kano hula-hula»
«Et reinvaske norgesglass»
«Surfbrett»
«Birger Ruud»
«Tarzan boogie»
«Fem fyrer med ved»
«Kom og sett oss fri» (kort versjon)
Kinesisk værål

Kinesisk værål eller bare værål er en art i gruppen smerlinger. 
Den har populærnavnet sitt fra evnen til å oppfatte endringer i atmosfærisk trykk og reagere med frenetisk svømming eller ved å stå på høykant.
Som mange andre smerlinger er den slank og ål-aktig.
Den kan variere i farge fra gul til olivengrønn, til lysebrun eller grå med lysere underside. Munnen er omkranset av tre par skjeggtråder.
Den blir opptil 30 cm lang.
I Kina har fisken, som kalles 泥鳅 (níqiū), naturlig utbredelse i innsjøer og vassdrag særlig i Sichuan, Hubei og Hunan. 


== Kilder ==
N. van Kessel m.fl. (2013). «First record of Asian weather loach Misgurnus anguillicaudatus (Cantor, 1842) in the River Meuse basin». BioInvasions Records. 2 (2): 167–171. ISSN 2242-1300. doi:10.3391/bir.2013.2.2.14. 


== Eksterne lenker ==
(en) Kinesisk værål – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Kinesisk værål i Encyclopedia of Life 
(en) Kinesisk værål i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Kinesisk værål hos Dyntaxa 
(en) Kinesisk værål hos Fauna Europaea 
(en) Kinesisk værål hos FishBase 
(en) Kinesisk værål hos ITIS 
(en) Kinesisk værål hos NCBI 
(en) Kategori:Misgurnus anguillicaudatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Misgurnus anguillicaudatus (Cantor, 1842) Pond loach - FishBase
HTC Pure

HTC Pure er en Windows Mobile-basert mobiltelefon (smartphone) som blir produsert av HTC. Den ble lansert i oktober 2009. Den er en modifisert versjon av HTC Touch Diamond2, med bl.a. endret design og nyere Windows Mobile-versjon, og er lansert av AT&T. 
Mobilen har en 3,2 tommer stor resistiv touchskjerm, og har bl.a. GPS, wi-fi og et kamera med 5 megapiksler. 


== Spesifikasjoner ==
Skjerm: 3,2 tommer, autorotasjon
Skjermoppløsning: 480 x 800
Styring: touchskjerm (TouchFLO™ 3D interface) med zoomfelt
Batteri: 1100 mAh (Li-Ion)
Taletid: 5,6 timer (GSM), 5 timer (WCDMA)
Standbytid: 15 dager (GSM), 20,8 dager (WCDMA)
Kamera: 5 megapiksler med autofokus (sekundærkamera: 640 x 480)
GPS og A-GPS
528 MHz Qualcomm prosessor
RAM: 288 MB
ROM: 512 MB
Quadband (GSM 850 / 900 / 1800 / 1900)
HSDPA 850 / 1900
microSD minnekort
Operativsystem: Windows Mobile 6.5
Wi-Fi (IEEE 802.11 b/g)
Bluetooth 2.0 med A2DP
FM radio med RDS
Mini USB (HTC ExtUSB)
Størrelse: 108 mm (h), 53 mm (b) 13,7 mm (d)
Vekt: 117,5 g med batteri


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
HTC produktside
AT&T HTC Pure
Malm Ultraintervall

Malm Ultraintervall er et 72 kilometer langt ultraløp i Malm i Steinkjer kommune, som arrangeres av Malm IL. Malm Ultraintervall består av en løype på 12 kilometer som løpes seks ganger på et døgn, med start på ny runde hver fjerde time. Lengden på pausen mellom hver runde avhenger av hvor fort deltakerne løper. Starttidspunkt i 2010 var 12.00 – 16.00 – 20.00 – 00.00 – 04.00 – 08.00.
Løpet ble første gang arrangert 6. juni – 7. juni 2009, med 31 deltakere.
I 2010 var løpet et av ti ultraløp på den nasjonale terminlista for ultraløp, og ble arrangert 12. juni – 13. juni, mens 2011-løpet gikk av stabelen 4. juni – 5. juni
I 2012 skal arrangørene av Malm Ultraintervall stå for NM i ultraløp 2012, og Malm Ultraintervall vil derfor ikke bli arrangert igjen før tidligst i 2013.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Løpets offisielle hjemmeside
Arrangørens hjemmeside
Roger Harli

Roger Harli (født 15. mai 1973 i Trondheim) er en norsk ishockeytrener. Han var ansatt i Trondheim Ishockeyklubb i 1994-2008. Han har siden 2009 vært assistenttrener i Rosenborg elite ishockey.
Felix Genzmer

Felix Stephan Hermann Genzmer (født 25. mars 1878 i Marienburg i Vestpreussen, død 19. august 1959 i Tübingen) var en tysk jurist, rettshistoriker og medievist.


== Liv ==
Felix Genzmer stammet fra en juristfamilie. Faren, Stephan Genzmer, var senatspresident i Preußisches Oberverwaltungsgericht, og hans yngre bror, Erich Genzmer, ble professor i romer- og sivilrett ved universitetet i Hamburg.
Genzmer studerte retts- og statsvitenskap i Berlin og Marburg fra 1896 til 1898. Før første verdenskrig hadde han forskjellige stillinger i retts- og statsapparatet, og under krigen tjenestegjorde han som soldat og ble belønnet med Jernkorset. I 1920 ble han utnevnt til professor i offentlig rett ved universitetet i Rostock, og fra 1922 hadde han samme stilling ved universitetet i Marburg. Etter nazistenes maktovertagelse i 1933 ble han medlem av SS, og fra 1937 var han medlem av NSDAP. Fra 1940 hadde han en stilling ved universitetet i Tübingen. Han trakk seg tilbake i 1945.


== Virke ==
Genzmer er mest kjent for sin tyske oversettelse av Edda, som utkom 1912–1920, og siden ble utgitt i en rekke ny opplag. Han skrev også en rekke oversettelser og artikler innenfor norrøn og germansk filologi, samt tysk retts- og religionshistorie.


== Referanser ==
Jan Christian Johanssen

Jan Christian Johanssen (født 16. juni 1841 i Trondheim, død 11. august 1911) var en norsk klassisk filolog og pedagog. Han var stortingsrepresentant 1880–1882.


== Liv ==
Johanssen ble student i 1857 og cand. mag. i 1864. Fra 1867 til 1875 var han stipendiat i latinsk filologi ved universitetet i Kristiania, og konkurrerte i 1875 med J. P. Weisse om det ledige professoratet i latin. Fra 1876 var han bestyrer av Fredrikstad høiere almenskole, og representerte Fredrikstad på Stortinget fra 1880 til 1882. I 1894 ble han utnevnt til ekspedisjonssjef i Kirkedepartementet, hvor han blant annet var med på å gjennomføre nyordningen av den høyere skolen etter loven av 27. juli 1896. I 1900 ble han konstituert som rektor ved Skiens skole. Han tok avskjed fra denne stillingen i 1909.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan Christian Johanssen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Jan Christian Johanssen hos Norsk senter for forskningsdata (da) Fischer, K.:  «Johanssen, Jan Christian», i: Salmonsens konversationsleksikon, 2. utgave. Bd. XIII, København: J. H. Schultz, 1922, s. 134–135.
Baard Kaalaas

Baard Bastian Larsen Kaalaas (født 7. januar 1851 i Hamre på Osterøy, død 25. desember 1918 i Kristiania) var en norsk bryolog og pedagog.


== Liv ==
Kaalaas arbeidet i flere år som folkeskolelærer, før han tok realartium i 1876 og reallærereksamen i 1878. Siden var han lærer ved flere privatskoler i Kristiania, blant andre Gjertsens skole. Fra 1878 begynte han å studere moser, særlig levermoser. Han studerte disse mosene rundt om i Norge, særlig på Vestlandet, dels på egen hånd, dels med stipend fra universitetet. Han skrev flere avhandlinger om Norges moseflora. Særlig hadde «Levermossernes udbredelse i Norge» grunnleggende betydning, og ble belønnet med Kronprinsens gullmedalje.


== Utmerkelser ==
Kaalaasdalen på Spitsbergen er oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Kilder ==
(da) Jensen, C.:  «Kaalaas, Baard Bastian Larsen», i: Salmonsens konversationsleksikon, 2. utgave. Bd. XIII, København: J. H. Schultz, 1922, s. 334.


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Baard Kaalaas i BIBSYS
Emil Schreiner

Emil Theodor Schreiner (født 26. november 1831 i Christiania, død 15. november 1910) var en norsk klasisk filolog og pedagog som skrev bøker om språket latin.


== Liv og virke ==
Han var sønn av Peter Heinrich Schreiner (1794–1880) og Andrea Wiborg (1801–82).  Faren var innvandret i 1819 fra Flensburg i Tyskland og drev som ivrig kjøpmann i jernvare-bransjen, var frimurer og ridder av Vasaordenen.De bodde i Kirkegaten og var ukentlig vertskap for Emil og hans studievenner som Cathrinus Bang, Sophus Bugge og Hartvig Lassen.
Schreiner hadde tatt examen artium i 1849 ved Christiania katedralskole og ble cand. philol. i 1855.  Så var han ett år  og studerte filologi i Berlin og jobbet litt ved Nissens Latin- og Realskole.
Han drev fra 1859 til 1862 egen latinskole i Christiania. Den hadde i 1855 blitt opprettet av overlærer Harald Wilhelm Ottosen (1830–99) og senere høyesterettsadvokat Anton Vilhelm Heiberg (1831–85), da med navnet Latinskolen for ældre elever.  Emil overdro skolen videre i 1862 til Fredrik Gjertsen, som fra 1869 kalte den Gjertsens skole.Etter noen år  som universitetsstipendiat i klassisk filologi, ble han i 1863 adjunkt og i 1864 overlærer ved nevnte katedralskole.  Da rektor Johan Vibe var syk 1870–72 var det Emil som måtte vikariere, samtidig som han forfattet den mye brukte Latinsk Sproglære til Skolebrug, først utgitt i 1871.
I 1872 giftet Emil seg med søskenbarnet Gunhild Heiberg Wiborg (1848–1932). De ble foreldre til kjemikeren Erling Schreiner (1884–1929).
Fra 1872 til 1877 var han rektor ved Skiens Latinskole og kom med flere læreboker om latin. Det var i denne perioden han trakterte cello i en kvartett med overlærer Vincent Stoltenberg.Fra 1877 til 1894 var han  rektor ved Drammen latinskole.  I 1882 tilkom ham en ridder av St. Olavs Orden og i 1887 ble han valgt inn i Det Norske Videnskaps-Akademi.  
Fra 1894 til 1907 var han tilbake i hjembyen, som rektor ved katedralskolen i Christiania der han etterfulgte nyss avdøde Carl Arnoldus Müller (1818–1893).  Han ble i 1897 kommandør i 2. klasse.
Schreiner var  medlem av undervisningsrådet og av kommisjonen som var nedsatt i 1890 og utarbeidet et utkast til loven av 1896 om høyere skoler. 


== Utgivelser ==
Schreiner, E. (1866). Om Forholdet mellem Rhythmus og Metrum. Christiania: Skolen. 
Schreiner, E. (1877). Latinsk Sproglære til Skolebrug. Christiania: Cappelen. 
Schreiner, E. (1880). Latinsk vocabularium til skolebrug. Christiania: Cammermeyer. 
Schreiner, E. (1881). Kortfattet latinsk Ordføiningslære til Brug i Middelskolen. Christiania: Cappelen. 
Jan Christian Johanssen og Marius Nygaard og Emil Schreiner (1887). Latinsk ordbog. Christiania: Cappelen. 


== Referanser ==
Jackass Number Two

Jackass Number Two er en amerikansk dokumentar-komedie fra 2006. Filmen er oppfølgeren til Jackass: The Movie (2002), begge basert på MTV-serien Jackass.


== Eksterne lenker ==
(en) Jackass Number Two på Internet Movie Database 
(no) Jackass Number Two hos Filmfront 
(sv) Jackass Number Two i Svensk Filmdatabas 
(da) Jackass Number Two i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Jackass Number Two på Allociné 
(nl) Jackass Number Two på MovieMeter 
(en) Jackass Number Two på AllMovie 
(en) Jackass Number Two på Turner Classic Movies 
(en) Jackass Number Two på Rotten Tomatoes 
(en) Jackass Number Two på Metacritic 
Official website
2007 SuicideGirls interview with Jackass Number Two director Jeff Tremaine by Daniel Robert Epstein
Jeff Tremaine, Jackass Two director, interviewed by MTV on october 2006
My Heart Cries for You

«My Heart Cries for You» er en populærmusikksang, tilpasset av Carl Sigman og Percy Faith, etter en fransk sang fra 1700-tallet.Den sentimentale balladen ble spilt inn på plate mot slutten av 1950 av Guy Mitchell with Mitch Miller and his orchestra. Den ble utgitt av Columbias Records med katalognummer 39067.
Komposisjonen ble også arrangert og spilt inn på LP-plate av John Serry Sr. and his ensemble for Dot Records (katalognummer DLP-3024)Den er utgitt i  tallrike coverversjoner. Blant hitinnspillingene var de med Vic Damone, Evelyn Knight og Dina Shore.
Dinah Shore with Chorus & Orhcestra Cond.: Henri René spilte den inn i New York City 29. oktober 1950. Den ble utgitt på RCA Victor 20-3978 (i USA), på His Master's Voice B 10026 og på His Master's Voice A.L. 3163 (sistnevnte i Norge).  
Sangen har også blitt spilt inn på plate av Elvis Presley og dusinvis av andre artister.
På sitt «comeback»album, The Moon Was Blue, fra 2005, spilte Bobby Bare inn en versjon av «My Heart Cries for You».
På sitt album If Your Memory Serves You Well spilte Serena Ryder inn en coverversjon av denne samt av mange andre klassikere.


== Norsk versjon ==
Egil Hagen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Du er alt for meg».


=== Innspillinger ===


== Listeplasseringer ==


== Referanser ==
Snaptun

Snaptun er en liten havneby i Østjylland under Glud Sogn, Hedensted kommune. 
Byen har 487 innbyggere (2009) og hører til Region Midtjylland. Fra Snaptun er det fergeforbindelse til Hjarnø og Endelave.
Stedet er kjent for en helleristning på stein fra vikingtiden og førkristen tid av hva som oppfattes som den norrøne guden Loke, ansikt med mustasjer, og sammensydd munn. Denne kalles for «Blæsebælgs-beskytter», altså i forbindelse med framstilling av jern i en smie, og er i dag utstilt på Horsens Museum i Oldtidsudstillingen.


== Referanser ==
Arkitekturåret 1851

Arkitekturåret 1851 er en oversikt over hendelser, fødte og avdøde musikkpersonligheter i 1851.


== Bygninger ==
The Crystal Palace, som huset Londonutstillingen 1851 blir reist i Hyde Park, London. Det ble designet av Joseph Paxton.
Osborne House på Isle of Wight i England, designet av Thomas Cubitt blir fullført.
Dock Tower i Grimsby, England blir fullført.


== Hendelser ==
Gottfried Semper publiserer den første del av boken sin The Four Elements of Architecture.


== Priser ==
Prix de Rome, arkitektur: Gabriel-Auguste Ancelet
Royal Gold Medal – Thomas Leverton Donaldson.


== Fødsler ==
9. januar – Jens Vilhelm Petersen, dansk arkitekt (død 1931)
9. februar – Viggo Dorph-Petersen, dansk arkitekt (død 1937)
10. mars – Heinrich Wenck, dansk arkitekt (død 1936)
22. juni – Johan Laurentz, svensk arkitekt (død 1901)
22. april – Karl Börgemann, tysk arkitekt (død 1938)
29. mai – Otto Wilhelm Scharenberg, tysk arkitekt (død 1920)


== Dødsfall ==
10. juni – Hans Ditlev Franciscus von Linstow, dansknorsk arkitekt (født 1787)
5. juli – Giovanni Scudieri, italiensk arkitekt og Tbilisis sjefsarkitekt (født 1817)