Folkebok

Folkebok (etter det tyske Volksbuch) er en samlebetegnelse for populære skrifter og bøker innen ulike litterære sjangre som oppstod med boktrykkerkunsten sist på 1400-tallet og ble utbredt som folkelesning i flere land i Europa til ut på 1800-tallet.


== Historikk ==

Som europeiske folkebøker regnes særlig populære prosatekster i form av bearbeidede versjoner av legender, eventyr, anekdoter, fortellende dikt og romaner fra middelalderen. Dette var tekster som tidligere bare forelå som håndskrevne manuskripter med liten spredning eller som muntlige fortellinger. Betegnelsen omfatter imidlertid også akademiske verk innen for eksempel historie og medisin, fantastiske reiseskildringer og annen folkeopplysning innenfor et «massemarked». 
Mange gamle forestillinger og historier spredte seg til brede lag av folket gjennom folkebøkene. Utgivelsene la dermed grunnlaget for datidens populærkultur. Litteraturen inspirerte også både videre folkediktning og samtidige forfattere, for eksempel Goethes drama om Faust fra 1790-tallet, en fortelling som bygger på sagnet om alkymisten doktor Faustus slik det ble fortalt i en populær folkebok utgitt av Johann Spiess 1578.
Folkebøkene var ikke sjelden utstyrt med talende illustrasjoner i samtidens visuelle stil og trykkteknikk. På 1500- og 1600-tallet vil det si tresnitt. Bøkene hadde ellers billigere preg enn kostbare bøker for samfunnets høyere klasser og makteliter.
Renessansens folkebøker var forløpere for moderne underholdnings- og triviallitteratur.  Seinere kom 1600-tallets ridderromaner og skrekkromantikken i 1700-tallets gotiske romaner, men det var først fra midten av 1800-tallet, da aviser ble billigere og en stor middelklasse vokste fram, at populærlitteraturen virkelig ble interessante som kommersiell vare.


=== Kjente folkebøker ===

De gamle vises Eksempler
De syv vise Mestre (Dolopathos)
Den skønne Magelona (Historien om Ridder Peder med Sølvnøglen og den skønne Magelone)
Dværgekongen Laurin (Den lille rosenhave eller Dværgen Lavrin)
Faust
Flores og Blanseflor
Fortunatus (En lystig historie om Fortunatus's Pung og hans Ønskehat)
Griseldis (Tvende nyttelige og skjønne Historier, den første om Griseldis, den anden om en Doctors datter av Bononia)
Helena og Kong Edvard
Holger Danske
Jerusalems skomaker
Jesu barndomsbok
Josefs historie
Judas
Karl Magnus
Lucidarius (Mæster Lucidarius, trykt i Trondheim på 1700-tallet)
Lykkens Tumleklode
Marcolfus
Melusina
Rævebogen
Sibyllæ Barndom
Uglspil
Uglspils Overmand (også kalt Robertus von Agerkål)
Vigoleis med Guldhjulet
Æsops fabler


=== Norske folkebøker ===
Den eldste kjente norske folkebokutgivelsen er En tragoedisk historie om den ædle og tappre Tistrand, hertugens søn af Burgundien, og den skiønne Indiana, den store Mogul keiserens datter af Indien som kom i 1775.


== Se også ==
Skillingstrykk, firesidig trykksak med humoristiske, sensasjonelle eller pedagogiske prosa- og nyhetstekster, som regel i viseform
Kistebrev (på dansk kistebilleder), enkelt utført tresnitt limt under kistelokk eller brukt som veggdekorasjon på 1700- og 1800-tallet
Bilderbogen, billige, populære bildetrykk fra 1850 til inn på 1900-tallet
Lubok. billige, populære russiske bildetrykk
Auca, populær, katalansk bildefortelling
Middelalderens litteratur
Renessansens litteratur


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Volksbuch – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Per-Erik Skramstads fyldige sider om folkebøker fra 1500- og 1600-tallet