Kubbestol

Kubbestol er en stol som er hugget ut av en trekubbe. For å redusere spenninger i materialet og hindre sprekkdannelser er kubben gjerne hulet ut i midten før materialet tørkes. I Norge har kubbestoler vært i bruk i middelalderen, og på 1700- og 1800-tallet var kubbestoler mest brukt i bondemiljøene på Østlandet og Sørlandet.


== Forbilder fra middelhavslandene ==

Som så mange andre norske møbeltyper må vi regne med at også kubbestolen har røtter langt utenfor landets grenser. Den ser ut til å kunne være påvirket av stoler laget av siv, men fra Italia kjenner vi stoler med samme form, hugget i stein eller laget i bronseblikk eller leire. Slike stoler er kjent fra tiden omkring 900 til 700 år før Kristi fødsel. En av de mest kjente er Barberinistolen, en bronsetrone fra Palestina. Av denne stolen er det bare bronseblikket som er bevart. Men det er godt mulig at dette bronseblikket opprinnelig har stått som beslag på en kubbestol av tre, og formen er svært lik de norske kubbestolene.


== Kubbestoler i Norden ==
Fra Danmark kjenner vi en stoltype laget av halm med en form som ligner kubbestoler, og i Sverige er det også bevart en del kubbestoler som er lagget Men i Norge ser det ut til at denne stoltypen bare har vært laget av trekubber.
I Norge har kubbestolen hatt størst utbredelse i skogsbygdene på Østlandet og Sørlandet. Norsk Folkemuseum har mange kubbestoler i sine samlinger. De fleste av disse kommer fra Buskerud og Telemark, men museet har også kubbestoler fra Oppland, Vestfold, og de to Agderfylkene.

		


== Materialer ==
De fleste gamle, norsk kubbestoler var laget av bjørk.  Men det er også bevart kubbestoler av furu, lind, rogn og osp. Stolene ble grovt tilhugget mens materialet var rått. Kubben ble hulet ut i midten for å redusere spenningene i treet, og så ble emnene tørket langsomt for å hindre at de skulle sprekke. Setene er oftest laget av furu, men de kan også være laget av samme treslag som selve kubben. Størrelsen på kubbestoler kan variere sterkt. Noen av de største kan gi plass for to personer mens de minste er laget for barn. Det finnes noen enkle kubbestoler som er laget av massive kubber (uten uthuling i midten). Men de er små, og det er ikke bevart mange slike.


== Nordens eldste kubbestol? ==


== Hvem fikk sitte i kubbestolen? ==


== Til hjelp mot tannpine ==
I mange kubbestoler fra Telemark finner vi en rad med innslåtte tenner rundt setet. For å bli kvitt – eller for å forebygge tannpine kunne folk slå melketenner eller syke tenner inn i stolen. De trodde da at tannpinen ville sette seg fast i stolen istedenfor å gå over i de andre tennene. Denne skikken fikk Artur Hazelius også høre om på sin samlerferd i Telemark i 1875. Han kjøpte da en kubbestol med innslåtte tenner på en gård i Gransherad. Selgeren opplyste da at den siste av tennene var innslått ca 20 år tidligere, og at både hans mor og hans far hadde vært nøye på at denne skikken ble fulgt.


== Kubbestoler og styrkeløft ==
Noen store og tunge kubbestoler kunne brukes av folk som ville vise at de kunne utføre et skikkelig karsløft, og om en kubbestol fra Gulsvik i Hallingdal, fortalte selgeren i 1890 at stolen hadde bitemerkeretter at hans bestefar flere ganger hadde vist at han kunne løfte den med tennene.


== Litteratur ==

Anker, Peter (1968): Norske møbler i fortid og nåtid. Oslo.
Fett, Harry (1907): Bænk og stol i Norge I og II. Norsk Folkemuseums særudstilling nr. 4. Christiania.
Gjerdi, Trond (1976): Møbler i Norge. Oslo.
Holmqvist, Wilhelm (1981): Högsäte. Artikkel i Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder. 2. opplag, bd.7, sp. 290-292. Oslo.
Hopstock, Carsten (1975): Søndre Kalstad og kragerø-slekten Biørn i byen og på landet. Kragerø.
Lindquist, S. og E. Hult de Geer(1929): Kubbestolen från Sauland. Artikkel i Fataburen 1929, s. 99ff. Stockholm
Lund, Troels (1903): Dagligt liv i norden i det 16de aarhundrede. København.
Stigum, Hilmar (1981): Kubbestol. Artikkel i Kulturhistorisk leksikon for nordisk middelalder. 2. opplag, bd.9, sp. 503. Oslo.
Østby, Jon Birger (1989, 1): Kubbestolen – et norsk møbel med fremmede aner. Artikkel i Vi ser på kunst. nr 3 1989, s. 8-10. Oslo.
Østby, Jon Birger (1989, 2): Kubbestol, the Chair You Can Sink Your Teeth Into. Artikkel i The Sons of Norway Viking. Vol. 86 No 7, s. 6-8. Minneapolis.
Østby, Jon Birger (1993): Kubbestolen fra Stokke kirke. Artikkel i På nordmanns vis. Norsk Folkemuseum gjennom 100 år. s.98-99. Oslo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kubbestol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Se kubbestoler i DigitaltMuseum
Video av kubbestol-produkusjon