jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Þorsteins saga Geirnefjufóstra

Þorsteins saga Geirnefjufóstra er en nyskrevet «islendingesaga» fra 1800-tallet, skrevet av Gísli Konráðsson på bakgrunn av tradisjonsstoff, omtalt som «en saga i fornalderstil, som formodentlig først er skrevet i det 18. årh.» Historien foregår på 900-tallet i Norge, Island, Færøyene, Grønland og Jämtland.
Sagaen ble tatt med i Guðni Jónssons standardutgave av islendingesagaer.


== Referanser ==
Guðni Jónsson

Guðni Jónsson (født 22. juli 1901 ved Eyrarbakki, død 4. mars 1974) var en islandsk historiker og professor ved Háskóli Íslands fra 1957 til 1967.
Guðni er særlig kjent for sine standardutgaver av gamle islandske tekster; blant dem Íslendingasögur I-XII (1946–1947) og Fornaldarsögur Norðurlanda.


== Eksterne lenker ==
Guðni Jónsson mbl.is, 22. juli 2001.
Arkitekturåret 1939

Arkitekturåret 1939 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1939.


== Bygninger ==


== Hendelser ==


== Priser ==
Kornsilo for Christianssands Møller tildelt Houens fonds diplom for god arkitektur. Arkitekter Sverre Aasland ogArne Korsmo


== Dødsfall ==
Sprint-NM på skøyter 2000

Sprint-NM på skøyter 2000 ble avholdt 8. og 9. januar 2000 på Furumo stadion, Geithus i Modum.Teknisk arrangør var Geithus Idrettslag.
Norgesmestere ble Edel Therese Høiseth, Geithus IL for damene og Pål Gravem, Eidsvold TF for herrene.


== Mesterskapsrekorder ==


== Sammenlagt damer senior ==


== Sammenlagt herrer senior ==


== Kilder ==
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Kvinner, Senior – Sprint». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 91. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 25. mai 2014. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)
Eng, Trond og Teigen, Magne, red. (2005). «Menn, Senior – Sprint». Norske Mesterskap på skøyter 1894–2005 (norsk) (3 utg.). Askim / Veggli. s. 52. Arkivert fra originalen 26. juli 2017. Besøkt 25. mai 2014. CS1-vedlikehold: Flere navn: redaktørliste (link)


== Eksterne lenker ==
(en) Sprint-NM på skøyter 2000, Senior damer – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
(en) Sprint-NM på skøyter 2000, Senior herrer – Resultatoversikt på SpeedSkatingNews.info.
Ottakring

Ottakring er den 16. av Wiens 23 bydeler. Den ble dannet i 1892 ved at de selvstendige kommuner Ottakring og Neulerchenfeld ble slått sammen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Felix Czeike, Walter Lugsch: Studien zur Sozialgeschichte von Ottakring und Hernals. Jugend und Volk, Wien 1955
Felix Czeike: Wiener Bezirkskulturführer: XVI. Ottakring. Jugend und Volk, Wien 1981, ISBN 3-7141-6233-X
Christine Klusacek, Kurt Stimmer: Ottakring: vom Brunnenmarkt zum Liebhartstal. Mohl, Wien 1983, ISBN 3-900272-37-9
Ferdinand Kovarik: 100 Jahre Ottakring bei Wien. Selbstverl. F. Kovarik, Wien 1991
Carola Leitner (Hg.): Ottakring: Wiens 16. Bezirk in alten Fotografien. Ueberreuter, Wien 2006, ISBN 3-8000-7178-9
Alfred Schiemer: Auf Ottakrings Spuren: historische Streifzüge zwischen Gürtel und Gallitzinberg. Ed. Volkshochschule, Wien 1999, ISBN 3-900799-26-1
Friedrich Slezak: Ottakringer Arbeiterkultur: an zwei Beispielen. Slezak, Wien 1982, ISBN 3-85416-085-2
Karl Ziak: Von der Schmelz auf den Gallitzinberg: Gang durch die Gassen meiner Kindheit und durch die Geschichte Ottakrings. Jugend und Volk, Wien 1969


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ottakring – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ottakring – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kinesisk hage

Kinesisk hage (tradisjonell kinesisk: 中國園林, forenklet kinesisk: 中国园林, pinyin: Zhōngguó yuánlín, også kjent som kinesisk klassisk hage, 中國古典園林, 中国古典园林, Zhōngguó gǔdiǎn yuánlín) er et vidt samlebegrep for orientalske hager og især kinesiske hageanlegg som gjenskaper naturlige landskaper i miniatyr. Stilen er blitt utviklet i Kina siden før 1000 f.Kr., og har tatt forskjellige tillegg og utviklet nye særtrekk gjennom tidene, gjerne knyttet til de vekslende kinesiske dynastier. Den er således verdens eldste tradisjon innen landskapsarkitektur. Det finnes vidstrakte hager, som de store hagene anlagt for keiserens rekreasjon, og ofte ganske små hager anlagt av lærde, diktere, pensjonerte mandariner og andre. 
Den klassiske kinesiske hage er helst innringet bak en høy mur. Den har en eller flere store eller små innsjøer/dammer, en stenhage, trær og blomster, haller og paviljonger, og gjort tilgjengelig og sammenknyttet med hellebelagte stier seg bukter seg gjennom landskapet og gjerne av sikksakkgallerier. Ved ofte korte åstedsforflyttelser kan man nyte gjerne helt forskjellige utsyn; en vandring gjennom hagen kan således lignes med å rulle ut en rull av landskapstegninger.


== Litteratur ==
Chaoxiong, Feng (2007). The Classical Gardens of Suzhou. , New World Press, Beijing (ISBN 978-7-80228-508-8)
Chiu, Che Bing (2010). Jardins de Chine, ou la quête du paradis. , Éditions de la Martinière, Paris (ISBN 978-2-7324-4038-5)
Baridon, Michel (1998). Les Jardins- Paysagistes, Jardiniers, Poetes. , Éditions Robert Lafont, Paris, (ISBN 2-221-06707-X)
Sirén, Osvald (1949). Gardens of China. 
Sirén, Osvald (1950). China and Gardens of Europe of the Eighteenth Century. 
Tong, Jun. Gazetteer of Jingnan Gardens (Jingnan Yuanlin Zhi). 
Tan, Rémi (2009). Le Jardin Chinois par l'image. , Editions You Feng, Paris (ISBN 978-2-84279-142-1)
Ola Englund

Ola Englund (født 1981) er en svensk gitarist i de svenske death metal-bandene «Feared» og «Scarpoint».
Han er også gitarist i det amerikanske death metal-bandet Six Feet Under.


== Eksterne lenker ==
(en) Ola Englund på Discogs 
(en) Ola Englund på MusicBrainz 
(en) Ola Englund på Encyclopaedia Metallum 
(en) Ola Englund på Encyclopaedia Metallum 
Ola Englund på Twitter 
Ola Englund på Facebook 
Ola Englund på Instagram 
Ola Englund på YouTube
Jamie Campbell Bower

James Metcalfe Campbell Bower (født 22. november 1988 i London) er en britisk skuespiller, sanger og modell.
Bower er kjent for å ha spilt en stor rolle i Tim Burtons versjon av musikalen Sweeney Todd – Demonbarbereren fra Fleet Street (2007), hvor han spiller mot Johnny Depp. Denne filmen ble hans gjennombrudd. Han spiller dessuten vampyren Caius i Twilight-filmene. Han hadde også en birolle i Harry Potter og dødstalismanene – del 1 (2010) og Harry Potter og dødstalismanene – del 2 (2011) som en ung versjon av den svarte trollmannen Gellert Grindelwald, en barndomsvenn av Albus Humlesnurr. Han dukker også opp i London Boulevard (2010) og Anonymous (2011). Campbell Bower hadde for øvrig hovedrollen som King Arthur i TV-serien Camelot, som ble kansellert etter første sesong.
I 2013 spilte han i The Mortal Instruments, en filmatisering av boken av Cassandra Clare. Her portretterer han Jace Wayland, en av hovedrollene. Filmen ble regissert for øvrig av norske Harald Zwart, og har Lily Collins i hovedrollen som Clary Fray.
Campbell Bower var forlovet med Bonnie Wright, som spilte Gulla Wiltersen i Harry Potter-filmene.


== Filmografi ==


=== Filmer ===
2015 - Sodor's Legend of the Lost Treasure .... Skiff (UK/US Stemme)
2013 - The Mortal Instruments: City of Bones .... Jace Wayland
2012 - The Twilight Saga: Breaking Dawn – Part 2 .... Caius
2011 - The Twilight Saga: Breaking Dawn – Part 1 .... Caius
2011 - Anonymous .... Unge Earl of Oxford
2011 - Harry Potter og dødstalismanene – del 2 .... Unge Gellert Grindelwald (ukredittert)
2010 - London Boulevard .... Whiteboy
2010 - Harry Potter og dødstalismanene – del 1 .... Unge Gellert Grindelwald
2009 - The Twilight Saga – New Moon .... Caius
2008 - Oorlogswinter .... Jack
2008 - RocknRolla .... Rocker
2007 - Sweeney Todd – Demonbarbereren fra Fleet Street .... Anthony Hope


=== Fjernsyn ===
2022 - Stranger Things .... Vecna (Sesong 4)
2017 - Will .... Christopher Marlowe (10 episoder)
2016 - nåværende - Thomas & Friends.... Skiff (UK/US stemme)
2011 - Camelot .... King Arthur (10 episoder)
2009 - The Prisoner .... 11-12 (6 episoder)
2007 - The Dinner Party .... Douglas (TV-film)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jamie Campbell Bower på Internet Movie Database 
(sv) Jamie Campbell Bower i Svensk Filmdatabas 
(da) Jamie Campbell Bower på Filmdatabasen 
(da) Jamie Campbell Bower på Scope 
(fr) Jamie Campbell Bower på Allociné 
(en) Jamie Campbell Bower på AllMovie 
(en) Jamie Campbell Bower hos Rotten Tomatoes 
(en) Jamie Campbell Bower hos The Movie Database
Historiske kart over Norge

Dette er et galleri med historiske kart over Norge. Kartene er kategorisert etter tidsperioden de forestiller.


== Kart over hele landet og større landsdeler ==


=== Vikingtiden (793–1066) ===

		
		


=== Fra reformasjon til enevelde (1537–1660) ===

		


=== Embetsmannsstaten (1814–1884) ===

		
		
		
		
		
		
		


=== Industrialiseringen (1814–1884) ===


== Kart over byer og mindre regioner ==


=== Høy- og senmiddelalder (1130–1537) ===


=== 1700-tallet ===


=== 1800-tallet ===

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


=== 1900-tallet ===

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Se også ==
Historiske norske sjøkart


== Eksterne lenker ==
https://web.archive.org/web/20100413114306/http://da2.uib.no/pontopkart/Pkart_oversikt.htm Det sydlige Norge, 1785] tegnet av Christian Jochum Pontoppidan
Pataypampa (distrikt)

Pataypampa er et distrikt i provinsen Grau i regionen Apurímac i Peru. Distriktets nasjonale statistikkode er 030707 og hovedstaden er Pataypampa.
Distriktet ble opprettet den 27. desember 1961.


== Landsbyer i distriktet Pataypampa ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Censos Nacionales: XI de Población y VI de Vivienda 2007.
INEI: Dispositivo Legal de los Distritos
Pueblos del Peru: Pataypampa
Progreso (distrikt)

Progreso er et distrikt i provinsen Grau i regionen Apurímac i Peru. Distriktets nasjonale statistikkode er 030708 og hovedstaden er Progreso.
Distriktet ble opprettet den 17. mars 1958.


== Landsbyer i distriktet Progreso ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Censos Nacionales: XI de Población y VI de Vivienda 2007.
INEI: Dispositivo Legal de los Distritos
Pueblos del Peru: Progreso
San Antonio (distrikt i Grau)

San Antonio er et distrikt i provinsen Grau i regionen Apurímac i Peru. Distriktets nasjonale statistikkode er 030709 og hovedstaden er San Antonio.
Distriktet ble opprettet den 17. mars 1958.


== Landsbyer i distriktet San Antonio ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Censos Nacionales: XI de Población y VI de Vivienda 2007.
INEI: Dispositivo Legal de los Distritos
Pueblos del Peru: San Antonio
Parelbella

Parelbella er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40–50 millimeter), forholdsvis slankvingede, kontrastrikt tegnede smygere. Kroppen er svart med lyst blågrønne striper. Vingene er svarte med en eller to hvite tverrstriper i forvingen, bakvingen med tre lyst metallisk grønne tverrbånd, også forvingen har metallisk grønne striper. Larven er svart eller mørkt rødlig med gulaktige tverrbånd, kledt med lange, men ikke spesielt tettsittende hår. Også puppen er kraftig hårete.


== Levevis ==
Larvene lever på busker og trær i slektene Eugenia og Myrcia (myrtefamilien). Som vanlig for Pyrrhopygini gnager larven ut en skive fra bladet og fester denne over seg med silke, slik at den danner et vernende skjold over larven.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, fra det sørlige Mexico til Brasil.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Gruppen Pyrrhopygini Mabille, 1877
Slekten Parelbella Mielke, 1995
Parelbella ahira (Hewitson, 1866)
Parelbella macleannani (Godman & Salvin, 1893)
Parelbella nigra Mielke, Austin & Warren, 2008
Parelbella peruana Mielke, 1995
Parelbella polyzona (Latreille, 1824)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Parelbella på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 3.6. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Parelbella i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Parelbella hos NCBI 
(en) Kategori:Parelbella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Parelbella – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America - Parelbella spp. [2]
Aspitha

Aspitha er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 40 millimeter), kraftige, svarte smygere. Det er forholdsvis stor forskjell mellom kjønnene, hunnene er større og mer ensfarget svarte enn hannene, hunnen er gjerne ensfarget svart bortsett fra en rød eller gul flekk ved bakvingens bakhjørne. Hannene har som oftest i alle fall en hvit tverrflekk på forvingen, og i varierende grad røde felter på hodet, kroppen, indre del av begge vingepar og ved bakvingens bakhjørne. Frynsene langs vingenes ytterkant er ofte skinnende hvite.


== Levevis ==
Artene lever i tropisk skog. I likhet med mange andre tropiske sommerfugler kommer de gjerne ned til elvebredder og andre steder der det finnes mineralrik væske som de kan suge i seg.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Gruppen Pyrrhopygini Mabille, 1877
Slekten Aspitha Evans, 1951
Aspitha agenoria (Hewitson, 1876)
Aspitha aspitha (Hewitson, [1866])
Aspitha bassleri (Bell, 1940)
Aspitha leander (Boullet, 1912)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Aspitha på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 3.6. 2012.
Butterflies of Amazonia - Aspitha aegenoria [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Aspitha i Encyclopedia of Life 
(en) Aspitha i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aspitha hos NCBI 
(en) Kategori:Aspitha – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aspitha – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America - Aspitha spp. [3]
Tåtten om den sogekunnige islendingen

Tåtten om den sogekunnige islendingen (Íslendings þáttr sögufróða) er en tått, en kort islendingesaga fra 1200-tallet. Historien foregår i Norge i kong Harald Hardrådes regjeringstid (1047–1066) og handler om en navnløs islending som oppholder seg ved kongens hoff.
Hovedpersonen får opphold ved hoffet fordi han kan fortelle sagaer, og han blir pålagt å fortelle til alle som spør, når de spør. Innunder jul bli han taus og fortvilet. Kongen avslører at dette er fordi han har fortalt alle historier han kan, og ikke ønsker å gjenta seg selv. Det avklares imidlertid at han kan én saga til, en han hadde lært av Halldórr Snorrason om kong Haralds reiser. 
Tåtten er kjent fra håndskriftene  Morkinskinna, Hulda-Hrokkinskinna og Hrokkinskinna; det er mulig at den er inkludert i Morkinskinna for å autentisere den etterfølgende beretningen om kong Haralds reiser. Sagaen er også «fejlagtigt blevet kaldt Þorsteins þáttr sögufróða, selv om navnet på helten er ukendt».Oversatt til norsk av Jan Ragnar Hagland i fembindsverket Islendingesagaene, 2014.


== Referanser ==
Gosikibreen

Gosikibreen er en liten isbre i den østre delen av Dronning Maud Land. Den strømmer mellom Maku Iwa og Tyô-ga-take i den sentrale delen av Dronning Fabiolafjella.
Breen ble undersøkt av en japansk forskningsekspedisjon (JARE) i 1960 og navngitt Gosiki Hyôga (den femfargede breen). Navnet er ikke blant de offisielle norske stedsnavn i Antarktis som godkjennes av Norsk Polarinstitutt.


== Kilder ==
Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 5522
Heitobreen

Heitobreen er en liten isbre i den østre delen av Dronning Maud Land. Den strømmer vestover langs sørsiden av Heitofjellet i den søndre delen av fjellområdet Langhovde vest for  Lützow-Holmbukta.
Breen ble undersøkt og kartlagt av japanske forskningsekspedisjoner (JARE) mellom 1957 og 1962 og navngitt Heito-hyoga av JARE i 1973 etter det nærliggende Heitofjellet (Heitô Zan, det flattoppede fjellet). Navnet er ikke blant de offisielle norske stedsnavn i Antarktis som godkjennes av Norsk Polarinstitutt.


== Kilder ==
Composite Gazetteer of Antarctica Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR). Katalognr. 6201
Tåtten om Torvald Tasalde

Tåtten om Torvald Tasalde (norrønt Þorvalds þáttr tasalda) er en tått, en kort islendingesaga fra 1300-tallet. Historien foregår i Norge ca år 995-1000 og handler om islendingen Torvald, som bistår kong Olav Tryggvason i kristningsarbeidet.
Torvald blir sendt av kongen til bonden Bård Digre i Oppland, for å overtale ham til å motta kristentroen. Torvald blir møtt av en horde underjordiske, og blir nesten skremt bort, men vinner til slutt en brytekamp mot Bård, fordi Torvald har bundet fast en lapp med hellig tekst på brystet, under klærne.
Teksten er kjent fra håndskriftet Flateyjarbók. Oversatt til nynorsk som Tåtten om Torvald Tasalde ved Lars S. Vikør, 2014.


== Referanser ==
Tåtten om Torhall Knapp

Tåtten om Torhall Knapp  (norrønt Þórhalls þáttr knapps) er en tått, en kort islendingesaga fra 1300-tallet. Historien foregår på Island på 900-tallet og handler om Torhall, som i en drøm får et forvarsel om kristningen av Island.
Torhall er syk av spedalskhet, og en overbevist bloter og gammeltroende. I en drøm blir han oppsøkt av en skinnende rytter i kongedrakt og med et gyllent spyd. Rytteren befaler Torhall å bygge en kirke, og varsler om at han på det kommende Alltinget vil få møte representanter for en ny, sann tro. Torhall adlyder, og blir frisk og døpt.
Teksten er kjent fra håndskriftet Flateyjarbók. Edvard Bull d.e. karakteriserer tåtten som et «av de halvkristelige eventyr, som er bevaret i pættir'ne til Olav Trygvessøns saga i Flateboken», og stedfester det til «Knapstad i Skagafjordssyssel».Den er oversatt til nynorsk som Tåtten om Torhall Knapp ved Jan Ragnar Hagland, 2014, og til bokmål som Tåtten om Torhall på Knappstad ved Edvard Eikill i Flatøybok, bind II, 2015.


== Referanser ==
Ævi Snorra goða

Ævi Snorra goða («Snorri godes liv») er en tått, en kort islendingesaga fra 1100-tallet. Det er en kort oppsummering av livet til Snorre Gode (ca 955-1031), som også opptrer i Sagaen om Øyrbyggjene. Teksten er noen ganger tilskrevet forfatteren Are Torgilsson Frode.


== Referanser ==
Candy (2006)

Candy er en australsk romantisk dramafilm fra 2006 regissert av Neil Armfield. Hovedrollene spilles av Abbie Cornish og Heath Ledger. Den er basert på romanen med samme navn av Luke Davies.


== Handling ==
Handlingen er delt opp i tre – Heaven, Earth og Hell. Poeten Dan forelsker seg i kunststudenten Candy, som på sin side er like fascinert av hans bohemske livsstil og i heroinen som følger med. Vi følger dem mens de sliter med å bestemme seg for om det er hverandre eller dopet de er mest glad i. Det står dessuten klart at dopbruket er på sitt verste når de er med hverandre, og at det ikke har en særlig positiv effekt på dem. De må derfor avgjøre om kjærligheten er så sterk at de er villige til å i verste fall ødelegge livet sitt for den.


== Rolleliste ==
Abbie Cornish som Candy
Heath Ledger som Dan
Geoffrey Rush som Casper
Tom Budge som Schumann
Roberto Meza Mont som Jorge
Tony Martin som Mr. Wyatt
Noni Hazlehurst som Mrs. Wyatt
Tim McKenzie som Uncle Rod
Tara Morice som Aunt Katherine


== Eksterne lenker ==
(en) Candy på Internet Movie Database 
(da) Candy i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Candy på Allociné 
(nl) Candy på MovieMeter 
(en) Candy på AllMovie 
(en) Candy på Turner Classic Movies 
(en) Candy på Rotten Tomatoes 
(en) Candy på Metacritic 
(en) Candy på Box Office Mojo
Tåtten om Ogmund Dott

Tåtten om Ogmund Dott (norrønt Ögmundar þáttr dytts og Gunnars helmings, «Tåtten om Øgmund Dytt og Gunnar Halving») er en tått, en kort islendingesaga, fra 1300-tallet.Historien foregår i Norge og Sverige på 900-tallet, og tåtten har blitt beskrevet som en «omvendelsestått» (conversion þáttr).
Handlingen er todelt; den første delen handler om Øgmund, som er fetter til Víga-Glúm fra Víga-Glúms saga, og hans opplevelser i Norge; den andre delen handler om Øgmunds venn Gunnar, som er involvert i Frøydyrking i Sverige.
Øgmund blir fornærmet mens han oppholder seg i Norge, og hevner seg på kløktig vis ved å kle seg ut mens han tar hevn. Forbindelsen mellom de to delene av fortellingen ligger i at Øgmund låner klær av vennen Gunnar mens han tar hevn. Gunnar bærer tofargede, iøynefallende klær. Øgmund reiser hjem til Island, med sin ære oppreist, mens Gunnar blir mistenkt for drapet og må rømme til Sverige - og det meste av den korte fortellingen skildrer hans opplevelser der. «The most remarkable feature of the tale is its account of Gunnar Half’s adventures in Sweden, including details about worship of the god Freyr»Gunnar kommer til et sted hvor han møter en aktiv Frøy-kult, hvor Frøy tilbes i form av en trefigur. Trefiguren har angivelig evne til å agere, og behov for seksuell omgang med en prestinne som følger trefiguren på dens rundreise. I tåtten omtales trefiguren vekselvis som «Frøy» og som «djevelen». I tråd med Gunnars tilnavn, som avspeiler halve identiteter
, er Gunnar først tjener for Frøy og prestinnen, deretter slåss han med Frøy/trefiguren/djevelen og beseirer den. Han tar så Frøys plass, blir tilbedt og gjør prestinnen gravid. Han mottar mange offer, men avskaffer dyreofringer – et hint til kristningsprosessen som pågår i Norden.
«De svenske syntes nu særdeles vel om denne deres Gud; Vejret var ogsaa saa mildt, og alle Ting tegnede sig saa godt, at intet Menneske kunde mindes sligt. Dette spurgdes vidt omkring, hvor mægtig de svenskes Offergud var; det kom ogsaa for Kong Olaf Tryggvesøn, og han anede, hvorledes det vel hang sammen».
Kong Olav kaller Gunnar hjem til Norge, og ettergir ham drapsboten. Gunnar og hans nye kone får med seg megen rikdom, den tidligere Frøy-prestinnen lar seg døpe, «og de holdt siden den sande Tro».
Teksten er kjent fra åtte håndskrifter, blant annet Flateyjarbók. Tåtten er oversatt til norsk i og med at den er en del av Den større saga om Olav Tryggvason. Oversatt til nynorsk som Tåtten om Ogmund Dott ved Lars S. Vikør, 2014.


== Referanser ==