jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Thorvald Solheim

Thorvald Nicolai Solheim (født 6. mai 1907 på Andøya i Nordland, død 10. februar 1978) var en krigsseiler og skipsfører på allierte skip under andre verdenskrig. Han ble høyt dekorert for sin innsats, og han ble blant annet tildelt Krigsmedaljen i 1945.


== Barndom ==
Thorvald Solheim skaffet seg hyre på et skip og reiste til sjøs da han var fjorten år gammel, og han fikk sin åtte år yngre bror til å ta odelsretten på familiegården i hans sted. Lønnen han tjente på havet delte han i to like store deler. Den ene delen ga han til foreldrene fordi han hadde reist hjemmefra og ikke lenger deltok i gårdsdriften. Den andre delen av lønnen ba han faren sette inn på en egen bankkonto slik at Thorvald kunne begynne på styrmannsskolen så snart de påkrevde tre års fartstid på sjøen var unnagjort. Etter tre år på sjøen sto det null kroner på bankkontoen hans. Foreldrene hans hadde tatt hele lønnen hans selv, og han måtte på nytt ut på sjøen for å tjene nok penger til skolen. Denne gangen sparte han penger på en egen konto, og sendte mindre beløp til foreldrene og søsknene på Andøya. Mens han studerte ved styrmannsskolen møtte han sin fremtidige kone.


== Andre verdenskrig ==
Solheim var sjøkaptein på allierte skip i Atlanterhavet. Uten at han hadde kjennskap til det, arbeidet søsteren hans, Walborg Solheim, for Gestapo i det okkuperte Norge.
Datteren hans, Eva Marie Solheim, skrev boken Lokkeduen og Sjøkapteinen om faren og tantens arbeid under den andre verdenskrig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Thorvald Nicolai Solheim» i krigsseilerregisteret
Ashley Benson

Ashley Victoria Benson (født 18. desember 1989 i Anaheim i California) er en amerikansk skuespiller. Hun spilte rollen som Hanna Marin i ABC Familys dramaserie Pretty Little Liars.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ashley Benson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ashley Benson på Internet Movie Database 
(sv) Ashley Benson i Svensk Filmdatabas 
(da) Ashley Benson på Scope 
(fr) Ashley Benson på Allociné 
(en) Ashley Benson på AllMovie 
(en) Ashley Benson hos Turner Classic Movies 
(en) Ashley Benson hos Rotten Tomatoes 
(en) Ashley Benson hos TV Guide 
(en) Ashley Benson hos The Movie Database
Solar Consciousness

Solar Consciousness er et musikkalbum med Salvador Sanchez, utgitt i 2001. For albumet ble han nominert til Spellemannprisen 2001 i klassen hiphop.


== Sporliste ==
«Prologue»
«Solar Consciousness»
«Grimtown»
«Sugar Sweet»
«Batalla»
«Under Pressure»
«Me and my DJ»
«Groupie Love»
«In This Life»
«Los Verdaderos»
«Natural High»
«Hardcore Funk»
Meliphaga

Meliphaga er en slekt i familien honningetere (Meliphagidae) som er utbredt på Ny-Guinea og i Australia. Slekten er «typiske» honningetere, og er den slekten som har gitt familien navnet.


== Arter ==
Oreadehonningeter, Meliphaga montana
Flekkbrysthonningeter, Meliphaga mimikae
Berghonningeter, Meliphaga orientalis
Kratthonningeter, Meliphaga albonotata
Grovnebbhonningeter, Meliphaga aruensis
Kopihonningeter, Meliphaga analoga
Tagulahonningeter, Meliphaga vicina
Nymfehonningeter, Meliphaga gracilis
Gulflekkhonningeter, Meliphaga notata
Gulvikhonningeter, Meliphaga flavirictus
Halvmånehonningeter, Meliphaga lewinii
Hvitlinjehonningeter, Meliphaga albilineata
Stripebrysthonningeter, Meliphaga reticulata
Meliphaga fordiana, Meliphaga fordiana


== Eksterne lenker ==
(en) Meliphaga i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Meliphaga hos Artsdatabanken 
(en) Meliphaga hos Fossilworks 
(en) Meliphaga hos ITIS 
(en) Meliphaga hos NCBI 
(en) Kategori:Meliphaga – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Meliphaga – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Ornitologisk Forening:Meliphaga. Besøkt 30. april 2013.
ITIS report:Meliphaga. Besøkt 30. april 2013.
Clements, J. F., T. S. Schulenberg, M. J. Iliff, B.L. Sullivan, C. L. Wood, and D. Roberson. 2011. The Clements checklist of birds of the world: Version 6.7.. Besøkt 03. mai 2013.
Regenthonningeter

Regenthonningeter er en art i slekten Anthochaera. Den er endemisk til Australia og lever hovedsakelig av nektar og insekter.


== Taksonomi ==
Regenthonningeter ble først beskrevet i 1794 av naturalisten George Shaw. Den ble kjent som Xanthomyza phrygia i mange år. Imidlertid viser genetiske analyser (Christidis & Boles 2008) at den er riktig beskrevet som Anthochaera phrygia.. Xanthomyza phrygia bibeholdes som subgruppe. 


== Utbredelse ==
Regenthonningeter var vanlig i den østlige Australia. Idag er arten kritisk truet. den tre hovedrugingområdene er Bundarra-Barraba område og Capertee Valley i New South Wales, og nordøst Victoria.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) regenthonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) regenthonningeter hos Artsdatabanken 
(en) regenthonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Anthochaera phrygia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anthochaera phrygia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Xanthomyza phrygia Besøkt 30. april 2013
ITIS report: Xanthomyza phrygia. Besøkt 30. april 2013.
Anthochaera phrygia—Regent Honeyeater. Besøkt 30. april 2013.
Bjarne Aaslid

Bjarne Aaslid (født 30. mai 1902, død 29. mai 1956) var ordfører i Hattfjelldal.
Aaslid var sønn av Even Aaslid og Anna Jørgine Larsdatter, samt oldebarn av stortingsmann Jon Larsen. Han vokste opp i Hattfjelldal, hvor han senere ble ordfører. Aaslid ble også valgt inn som vararepresentant (Arbeiderpartiet) på Stortinget for perioden 1954–1957. Aaslid omkom i 1956, da han brant inne i rådhuset i Hattfjelldalen.


== Kilder ==
Stortinget.no: Biografi: Aaslid, Bjarne


== Eksterne lenker ==
(no) Bjarne Aaslid hos Stortinget 
(no) Bjarne Aaslid hos Norsk senter for forskningsdata
Vitenskapsåret 1970

Vitenskapsåret 1970 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1970.


== Hendelser ==


=== Astronomi og romfart ===
24. april - Kina sender opp sin første romsatellitt.
9. mai - Det inntreffer en merkurpassasje.
Desember - Venera 7 sender informasjon fra Venus i 23 minutter .


== Prisvinnere ==
Brinellmedaljen: Gudmar Kihlstedt
Copleymedaljen: Alexander Robertus Todd
Darwinmedaljen: Charles Sutherland Elton
Fieldsmedaljen: Alan Baker, Heisuke Hironaka, Sergej Petrovitj Novikov og John Griggs Thompson
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut Axel F. Enströmmedaljen til Nils Gustav Rosén.
Nobelprisen: Fysikk: Hannes Alfvén, Louis Néel
Kjemi: Luis Federico Leloir
Fysiologi/Medisin: Bernard Katz, Ulf von Euler, Julius Axelrod
Steeleprisen deles ut for første gang, mottakeren er Solomon Lefschetz
Sylvestermedaljen: George Temple
Turingprisen: James Wilkinson
Wollastonmedaljen: Philip Henry Kuenen 


== Fødsler ==
Fredrik Fällman, svensk sinolog


== Dødsfall ==
5. januar – Max Born, tysk matematiker og fysiker, nobelprisvinner (født 1882)
16. februar – Peyton Rous, amerikansk virolog, nobelprisvinner (født 1879)
1. august – Otto Heinrich Warburg, tysk lege, nobelprisvinner (født 1883)
21. november – Chandrasekhara Venkata Raman, indisk fysiker, nobelprisvinner (født 1888)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1970 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vitenskapsåret 1971

Vitenskapsåret 1971 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1971.


== Hendelser ==


=== Astronomi og romfart ===
31. januar - Apolloprogrammet: Apollo 14 skytes opp.
5. februar - Apollo 14 lander på månen .
9. februar - Apollo 14 vender tilbake til jorden.
19. mai - Sovjet sender opp Mars 2.
30. mai - Mariner-programmet: Mariner 9 skytes opp på vei mot Mars.
30. juni - Besetningen på Sojuz 11 blir drept når luftreserven lekker ut gjennom en ødelagt ventil.
26. juli - Apolloprogrammet: Apollo 15 skytes opp.
30. juli - Apollo 15 lander på månen .
31. juli - Astronautene i Apollo 15 kjører den første turen i månebil.
13. november - Mariner-programmet: Mariner 9 går inn i omløpsbane rundt Mars.


=== Medisin ===
2. januar - En lov i USA trer i kraft og forbyr radio og TV å gjøre reklame for sigaretter.


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: Frederick John Vine 
Copleymedaljen: Norman Wingate Pirie
Davymedaljen: George Porter
De Morgan-medaljen: Kurt Mahler
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut den store gullmedaljen til Gunnar Ljungström
Nobelprisen:Fysikk: Dennis Gabor
Kjemi: Gerhard Herzberg
Fysiologi/Medisin: Earl W. Sutherland Jr.
Steeleprisen: James Carell, Jean Dieudonné, Phillip Griffiths
Turingprisen - John McCarthy
Wollastonmedaljen: Ralph Alger Bagnold 


== Fødsler ==
17. april – Anna Olofsson, svensk sosiolog
2. august - Ruth Lawrence, engelskfødt matematiker
Tobias Hübinette, svensk-koreansk forsker


== Dødsfall ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1971 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Misery Made Me

Misery Made Me er et musikkalbum med Sirius, utgitt i 2007.


== Sporliste ==
«22.01.87»
«Surprise»
«My Street»
«So Fly»
«Dreamy Interlude»
«Who Am I (Skit)»
«Misery Made Me»
«Some Sweet Home»
«Deep»
«Jus' Wanna»
«01.08.06 (Happy Birthday)»
Háttalykill

Háttalykill (Háttalykill inn forni, norsk: Håttalykill) er et norrønt dikt fra ca 1145 som ble diktet av den islandske skalden Hallr Þórarinsson og jarlen Ragnvald Orknøyjarl (Ragnvald Kale Kolsson) (1100 – 1158). Diktet ble til mens Hallr var i veitsle hos Ragnvald jarl på Orknøyene på 1140-tallet. Det handler om gamle konger og helter, både legendariske og mytiske. Det norrøne navnet Háttalykill betyr rettledning (lykill) i versemål (háttr).  Diktet i sin opprinnelige form hadde fem vers på hvert versemål, men «folk tykte kvædet var altfor langt». Diktet ble derfor nedkortet til to vers på hvert versemål og har i overlevert form 82 vers. De to første versene er diktet i verseformen ljóðaháttr, de to neste i kviðuháttr osv.
Diktet innledes slik:

Skyldr at skemta
þykkik skǫtnum vera
þeims vilja nýt môl nema,
forn frœði lætk
framm of borin,
ef ér vilið heyrt hafa.Diktet er i to deler, en første del om sagnkonger og helter som Sigurd Fåvnesbane, Ragnar Lodbrok og Ragnarssønnene, Svipdag, Rolf Krake og to svenske konger, Erik Seiersæl og Styrbjørn. Del to omtaler de norske (historiske) kongene fra Harald Hårfagre til Magnus Berrføtt. Diktet er med andre ord et lovkvad over gamle legendariske og mytiske konger, men det gir seg ikke inn på å gi noen spesielle karakteristikker av kongene ut over å omtale dem som tapre krigere.
Diktet er overlevert i to manuskripter, Holm papp 25 8°x (papp25x) og UppsUB R 683x (R683x)


== Loptr Guttormsson ==
Det eksisterer også et senere dikt (fra første haldel av 1400-tallet) med navnet Háttalykill. Dette er skrevet av høvdingen og ridderen Loptr Guttormsson og er et elskovsdikt til hans elskede Kristin.


== Referanser ==
Svaitak

Svaitak er takformen som oppsto som følge av konstruksjonen med sperrebind av tysk type, der sperrene var tappet ned i takbjelken. Tapphullet ble helst anbrakt et stykke innenfor bjelkeenden for å hindre at sidetrykket fra taklasten skulle sprenge ut endeveden utenfor. Bjelken fikk dermed en «sperretå» utenfor sperrefoten. Før taket kunne tekkes, måtte det lages en myk overgang mellom den skrå sperren og den horisontale sperretåen. Det ble gjort med en «skalk» (tysk: Aufschiebling) som jevnet ut overgangen og ofte ble ført utenfor bjelkeenden for å øke takutstikket. De vanlige tekkematerialene, halm eller takstein, ble festet til horisontale lekter som var spikret direkte til sperrene og skalken. Slik dannet tekkingen en kurve mellom den bratte takflaten og det slakere utstikket – et svaitak.
Sperrebind av denne typen ble brukt på hus av bindingsverk eller murverk i store deler av Europa allerede i middelalderen. Til Norge fulgte sperrebindet med da bindingsverk ble importert, i større omfang etter at murtvang ble innført i Christiania og tekking med tegl på bratte tak påbudt i 1624. Tømrere fra Tyskland, Danmark og Nederland virket i flere norske byer og verksmiljøer, og de brakte med seg sine hjemlands byggemåter, blant dem sperrebind med skalk. Da tegltak etterhvert avløste torvtak også i sentrale bygder, måtte takvinkelen økes, og brattere tak innbød til å velge sperretak fremfor åstak. På 1700-tallet ble svaitaket utbredt også i Norge, særlig i kystbyene. I Drøbak var det 80–100 hus med svaitak omkring 1800. Svaitaket fikk også innpass i byggeskikken flere steder i innlandet, f.eks. i Valdres.
Svaitaket var i utgangspunktet en praktisk løsning for å få god vannavrenning på sperretak, men det er sannsynlig at det også ble en mote. Det bidro sannsynligvis til takformens utbredelse, og da ikke bare på hus med sperretak.


=== «Kinavipp» ===
Den populære betegnelsen kinavipp skyldes at utbredelsen av svaitaket i 1700-årene falt sammen med interessen for kineserier i Europa. Dekorasjoner med kinesiske motiver ble meget populære på tapeter, møbler, keramikk, også i folkekunsten. Motivene kunne være rene ornamenter, eller landskaper, planter, mennesker og bygninger. Pagoder – med svaitak – ble særlig mye brukt. I europeisk hagekunst ble det moderne å utstyre hagen med et «kinesisk» lysthus. Interessen for kineserier kan ha bidratt til utbredelsen av svaitak med «kinavipp», i tillegg til at takformen også ble vanlig i rokokko-arkitekturen.


== Se også ==
Tak
Sperrebind
Sperre


== Referanser ==


== Litteratur ==
Volmer, Lutz og W.Haio Zimmermann (2012): Glossary of Prehistoric and Historic Timber Buildings. Verlag Marie Leidorf GmbH, Rahden. ISBN 978-3-86757-333-7
Fiedler, Wilhelm (1903); Das Fachwerkhaus in Deutschland, Frankreich und England. Brlin, Verlag von Ernst Wasmuth. Faksimileutgave (u.å), Reprint-Verlag-Leipzig. ISBN 3-8262-0601-0
Shine (Sirius-EP)

Shine er en musikk-EP med Sirius, utgitt i 2009.


== Sporliste ==
«Action»
«Runnin My Mouth», ft. A-Lee
«Beats», ft. DVD
«Get in Line»
«Bite Me», ft. Roma, Keem, og Freddy
«Off the Chest»
«Top of My Game», ft. Nut Rageous
«Fuck Up»
«Shine»
«End of the Day»
Skulk med stil (album)

Skulk med stil er et musikkalbum med Philip Ruud, utgitt i 2005.


== Sporliste ==
«Intro»
«Selvransakelse», ft. Fem One
«Barn i bar'n», ft. OnklP
«Alle har 6!»
«Så forskjellige», ft. Cast
«Sommerflørt», ft. Sandra Lyng Haugen
«Schmøzeyin», ft. Madcon
«Nasty Kutt Interlude»
«Håpløst»
«Verden er din», ft. Nico D
«Friminutt», ft. Vivi
«Trofast»
«Året mitt»
«Outro»
Strongyli Kastellorizou

Strongyli Kastellorizou (gresk: Στρογγυλή Μεγίστης), også kalt for Strongili eller Ipsili, er en liten gresk øy som ligger øst i Middelhavet, omtrent 5 nautisk mil sørøst for Kastellorizo. Øya er bortimot 1,5 km lang og opp til 700 meter bred. Den dekker et areal på rundt 0,9 km². Den er ganske flat og er dekket av flatvokst lyng og små busktrær, typisk for subtropisk vinterregnsklima. Strongyli har ujevn fast bosetning, og folketellingen for 2001 oppga ni innbyggere.

Strongyli, Strongyle, og Stroggli betyr «rund øy», og navnet eller betegnelsen går igjen på flere øyer, eksempelvis Santorini og Naxos, foruten også italienske Lipari. Øya kalles også for Strongylí Mejístis (gresk: Στρογγυλή Μεγίστης) mens tyrkerne kaller den Çam Adası.
Strongyli bemerker seg ved å være den aller østligste av de greske øyer. Den tilhører likevel øygruppen Dodekanesene og er administrativt en del av kommunen Megisti. Geografisk sett er den en av de tre østligste greske øyer, hvor de andre to er Ro og Kastellorizo. Kun sistnevnte har reell fast bosetning. Strongyli har derimot et fyrtårn som er den greske bygning som ligger lengst øst.
Som Ro og Kastellorizo ligger Strongyli rett utenfor kysten av Tyrkia. Det er ingen offentlig transport til og fra Tyrkia, kun til og fra fjerntliggende Rhodos med fly eller ferge fra Kastellorizo. Alle de tre greske øyene er truet av Tyrkia da de forhindrer tyrkisk eksklusiv økonomisk sone ut i Middelhavet. Selv om ikke Hellas ennå har krevd det, til tross for nasjonal eierrett, har øyene betent politisk betydning, særlig med tanke på framtidige gassrørledninger til Europa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Strongyli Megistis – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisielt nettsted for kommunen Megisti (gresk og engelsk)
Tåga

Tåga er et fjell mellom Sunndalen og Innerdalen i Sunndal kommune i Møre og Romsdal fylke. Det ligger i Tårnmassivet i Trollheimen, 1,3 kilometer sør-sørøst for Innerdalstårnet. Fjellmassivet omfatter også Såtbakkollen, Tårnfjellet og Innerdalstårnet. Tåga har en høyde på 1 840 meter over havet.
Toppen har til tider blitt feilaktig kalt Såtbakkollen (1 632 moh.), da navnet Tåga mangler på eldre kart. Såtbakkollen ligger 2,5 kilometer lenger sør og er den sørligste av toppene i Tårnmassivet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1972

Vitenskapsåret 1972 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1972.


== Hendelser ==


=== Astronomi og romfart ===
5. januar - USAs president Richard Nixon beslutter at romferjen skal utvikles.
4. februar - Den amerikanske romsonden Mariner 9 sender bilder fra Mars.
21. februar - Den sovjetiske romsonden Luna 20 lander på månen.
2. mars - Pioneer 10 skytes opp.
16. april - Apollo 16 skytes opp.
20. april - Apollo 16 lander på månen .
23. juli - USA sender opp Landsat 1, den første miljøsatellitten.
10. august - En meteor kommer inn atmosfæren til Jorden på grunn av en Apollo-asteroide og kan sees over det vestlige USA og Canada.
11. desember - Apollo 17 lander på månen .


=== Kjemi ===
16. januar - Boring etter olje starter på den svenske øyen Gotland.


=== Medisin ===
1. oktober - Den første offentliggjorte rapporten om produksjonen av en rekombinant DNA-molekyler, markerer starten på den moderne molekylærbiologien.


=== Meteorologi ===


=== Økologi ===
James Lovelock benytter for første gang ordet Gaiateori på trykk.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Nevill F. Mott
Darwinmedaljen: David Lack
Ingenjörsvetenskapsakademien delr ut Axel F. Enströmmedaljen til Martin Fehrm.
Nobelprisen:Fysikk: John Bardeen, Leon Cooper, Robert Schrieffer
Kjemi: Christian Anfinsen, Stanford Moore, William Stein
Fysiologi/Medisin: Gerald M. Edelman, Rodney R. Porter
Steeleprisen: Edward Curtis, William Ellison, Lawrence Payne, Dana Scott
Turingprisen: Edsger Dijkstra
Wollastonmedaljen: Hans Ramberg 


== Fødsler ==
3. juni – Ashk Dahlén, svensk språkviter
Martin Rundkvist, svensk arkeolog


== Dødsfall ==
1. oktober - Louis Leakey, britisk paleontolog (født 1903)
26. april - Charles Saumagne, fransk arkeolog, advokat og historiker (født 1890)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1972 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Stille flyter Don

Stille flyter Don (russisk originaltittel: Тихий Дон, Tikhij Don, bokstavelig «den stille Don») er en roman skrevet av Mikhail Sjolokhov (1905–1984) og utgitt i fire bind fra 1928 til 1940; de tre første i tidsskriftet Oktober 1928–1932, det fjerde i 1940. Romanen er forfatterens hovedverk og en av de mest betydningsfulle romanene i Sovjetunionen og russisk litteratur på 1900-tallet. 


== Handling ==


== Filmatiseringer ==

1931: Stille flyter Don (Тихий Дон), regi ved Ivan Pravov
1957: Stille flyter Don (Тихий Дон), fargefilm i tre deler regissert av Sergej Gerasimov
2006: Stille flyter Don (Quiet Flows the Don), regi ved Sergej Bondartsjuk, påbegynt 1993, fullført 2006 og vist som TV-serie i 7 episoder


== Referanser ==
Liste over motorveier i Østerrike

I Østerrike er det 1677 km motorvei.Kjøretøy med en maksimalt tillatt totalvekt på mer enn 3,5 tonn må betale avstandsavhengige bompenger ved hjelp av en autorisert brikke montert i kjøretøyet (dvs. en brikke fra EasyGo). Motorveiene i Østerrike er ikke helt sammenhengende. Det er motorveier i den vestlige og den østlige delen av landet, men i den midtre delen mangler det motorveier. Dette er fordi naturen av alle fjellene gjør veienes bygning komplisert.


== Motorveier i Østerrike ==
 Wien - Linz - Salzburg (-  Tyskland)
 Wien - Wechsel - Graz - Klagenfurt (-  Italia)
 A2 - Guntramsdorf - Eisenstadt
 Pratern - Wien - Simmering - Bruck an der Leitha - Parndorf - Nickelsdorf (-  Ungarn)
 Bruckneudorf - Kitsee (-  Slovakia)
 Linz - Unterweitersdorf
 Sattledt - Wels (-  Tyskland)
 Sattledt - Graz - Spielfeld (-  Slovenia)
 Salzburg - Tauern - Villach
 Villach (-  Slovenia)
 Landeck - Innsbruck - Kufstein (-  Tyskland)
 Innsbruck (-  Italia) (Motorvei over Brennerpasset)
 (Tyskland  -) Hörbranz - Feldkirch - Bludenz
 Wien ytre ring
 Wien - Stockerau
 Wien sydøstomkjøring
 Haid - Wels


== Referanser ==
Liste over motorveier i Polen

Motorveiene i Polen er i stor grad under bygging og ombygging. Fra årene før andre verdenskrig, er det noen motorveier som ble bygget av tyskerne som hadde den store motorveien planer. Dette gjelder særlig de delene av Polen som tidligere tilhørte Tyskland.  Noen motorveier er i dag oppgradert, mens andre er under bygging og ferdigstillelse. Det finnes også en rekke der fornyelse er ennå ikke startet.


== motorveier  i Polen ==
 'A1' E75 Gdańsk - Toruń - Łódź - Katowice -  Gorzyczki - (Tsjekkia) (under bygging)
 'A2' E30 (Tyskland) - Warszawa - (Hviterussland) (under konstruksjon, strekningen mellom grensen til Tyskland og Warszawa er åpnet)
 'A4' E40 (Tyskland) - Wrocław - Opole - Kraków
 'A6' E28 (Tyskland) - Szczecin (utvide mot Gdańsk og videre mot Kaliningrad projisert - stretch Elblag - Kaliningrad ferdigstilt før andre verdenskrig i sin helhet som en semi-motorveien, men har siden krigen sluttet i 1945 forble Ikke renovert i de senere år, har Polen fått støtte fra EU for å gjenopprette. og gjenoppbygge noen av broene ble bombet eller sprengt i filler på slutten av krigen)
 'A8' E67 Wrocław bypass
 'A18' E36 (Tyskland) - Krzyżowa (oppussing og ferdigstillelse progress)
Gêrzê

Gêrzê (tibetansk: སྒེར་རྩེ་རྫོང་, Gertse Dzong, Wylie: sger rtse rdzong, kinesisk: 改则县; pinyin: Gǎizé Xiàn) er et fylke i prefekturet Ngari i den autonome region Tibet i Folkerepublikken Kina.
Innbyggertallet var 16 623 i 1999.


== Administrative enheter ==
Storkommune:

Gaize 改则镇;Kommuner:

Mami 麻米乡, Dongcuo 洞措乡, Chabu 察布乡, Wuma 物玛乡, Xianqian 先遣乡, Gumu 古姆乡.


== Referanser ==
Coqên

Coqên (tibetansk: མཚོ་ཆེན་རྫོང་, Tshochen Dzong, (Wylie: mtsho chen rdzong, kinesisk: 措勤县; pinyin: Cuòqín Xiàn) er et fylke i prefekturet Ngari i den autonome region Tibet i Folkerepublikken Kina.
Befolkningen var på 11 495 innbyggere i 1999.


== Administrative enheter ==
Storkommune:

Cuoqin 措勤镇;Kommuner:

Quluo 曲洛乡, Jiangrang 江让乡, Daxiong 达雄乡, Cishi 磁石乡.


== Referanser ==
It Is Wha It Is

It Is Wha It Is er et musikkalbum med El Axel, utgitt i 2007. Albumet lå en uke på VG-lista og endte med 28.-plass som beste plassering.


== Sporliste ==
«Intro», ft. Nasty Kutt
«Showtime (Move Your Arms)»
«Juntas Las Manos (Bienvenidos)»
«It Is Wha It Is»
«Appreciate (Skit)»
«North vs. South»
«Muevelo», ft. Nico D
«Forbidden Fruit», ft. Devin The Dude
«Eyes Low in Oslo (Skit)»
«Whatchu Got For Me»
«Silly Girl»
«Mas Fuego», ft. Nico D og Admiral P
«Dirty Money», ft. Phat Kat og R.A. The Rugged Man
«Outro»
«In My Dreams», Bonus
Henning Kaarud

Henning Kaarud (født 30. januar 1955) er en norsk tidligere skøyteløper som deltok i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter. Han representerte Tønsbergs Turnforening og Norge.


== Internasjonale mesterskap ==
VM på skøyter, allround deltatt i 2 VM. 

Oslo 1979 og Assen 1982.beste resultat 12.-plass sammenlagt i Oslo 1979.EM på skøyter deltatt i 2 EM. 

Trondheim 1980 og Oslo 1982.beste resultat 6.-plass sammenlagt i Trondheim 1980.Junior-VM på skøyter deltatt i 2 JVM. 

Cortina d'Ampezzo 1974 og Strömsund 1975.beste resultat 4.-plass sammenlagt i Strömsund 1975.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henning Kaarud – Speedskatingbase.eu 
(en) Henning Kaarud – SpeedSkatingNews.info 
(en) Henning Kaarud – SpeedSkatingStats.com 
(en) Profil på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(en) Profil på ISUs offisielle nettsider.
(en) Profil på SpeedSkatingStats.com (internasjonale mesterskaps-resultater)
(en) Profil på Speedskatingbase.eu (personlige rekorder)