jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Konfliktåret 1814

Konfliktåret 1814 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1814.


== Pågående konflikter ==
Napoleonskrigene (1803 - 1815)
Frankrike på den ene siden
Russland, Østerrike, Storbritannia, Preussen, Sverige med flere på den andre siden.
Den spanske selvstendighetskrigen (1808-1814)
Spania, Portugal og  Storbritannia på den ene siden.
Frankrike,  Hertugdømmet Warszawa og Konføderasjonen Sveits på den andre siden.
Den britisk-amerikanske krig (1812-1815)
USA på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.
Kanonbåtkrigen (1807-1814)
Danmark-Norge på den ene siden
Det forente kongerike på den andre siden


=== De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene ===
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den argentinske uavhengighetskrigen (1810-1818), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den chilenske uavhengighetskrigen (1810-1826), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den colombianske uavhengighetskrigen (1810-1822), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Mexicos uavhengighetskrig (1810-1821), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den meksikanske hær på den ene siden
Spania på den andre siden.
Den peruanske uavhengighetskrigen (1811-1824), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den venezuelanske uavhengighetskrigen (1810-1823), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene


== Hendelser ==
14. januar – Danmark-Norge avstår Norge til kongen av Sverige ved Kielfreden.
18. februar – Frankrike under Napoléon Bonaparte beseiret det østerrikske imperiet under prinsen av Württemberg i slaget ved Montereau.
10. mars – Napoleon I av Frankrike blir beseiret i slaget om Laon i Frankrike.
21. mars – Østerrike seirer over Napoleon i slaget ved Arcis-sur-Aube.
30. mars – De allierte inntar Paris.
6. april – Napoleon abdiserer og tvinges i eksil til Elba.
19. juli – Karl Johan innleder det svenske felttoget mot Norge ved Halden.
5. august – Slaget ved Matrand, det blodigste slaget under svenskenes felttog i Norge.
9. august – Slaget ved Langnes skanse blir det siste store slaget mot svenskene.
14. august – Krigen med Sverige 1814. Våpenstillstandsavtale, Stortinget og Karl Johan undertegner Mossekonvensjonen.
20. oktober – Stortinget vedtok med 72 mot 5 stemmer å inngå i personalunion med Sverige, men kongevalget og dermed den formelle inngåelse i unionen måtte vente til de nødvendige endringene i Grunnloven var vedtatt. Det skjedde 4. november. Samme dag ble kong Carl XIII valgt til norsk konge, og unionen var dermed et faktum.
Sõmeru kommune

Sõmeru  er en tidligere landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger nordøst i fylket. Kommunen hadde cirka 3 900 innbyggere og et areal på om lag 168 km². Folketallet var stabilt. Kommunens administrasjonssenter lå i Sõmeru.
Det største tettstedet er Sõmeru med 1 309 innbyggere, etterfulgt av Uhtna (372 innbyggere), og Näpi.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Konfliktåret 1815

Konfliktåret 1815 er en oversikt over hendelser som har med voldelige konflikter i vid forstand å gjøre som kriger, revolusjoner og opprør i 1815.


== Pågående kriger ==
Napoleonskrigene (1803-1815)
Frankrike under Napoléon Bonaparte på den ene siden
Russland, Østerrike, Storbritannia, Preussen, Nederlandene med flere på den andre siden.
Den britisk-amerikanske krig (1812-1815)
USA på den ene siden
Storbritannia på den andre siden.


=== De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene ===
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene (1808-1829)
Spania på den ene siden.
Stater i Sør-Amerika og Storbritannia og Irland på den andre siden.
Den argentinske uavhengighetskrigen (1810-1818), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den chilenske uavhengighetskrigen (1810-1826), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den colombianske uavhengighetskrigen (1810-1822), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Mexicos uavhengighetskrig (1810-1821), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den meksikanske hær på den ene siden
Spania på den andre siden.
Den peruanske uavhengighetskrigen (1811-1824), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Den venezuelanske uavhengighetskrigen (1810-1823), del av De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene


== Hendelser ==
3. januar – Østerrike, Storbritannia og Frankrike dannet en hemmelig forsvarsallianse mot Preussen og Russland.
26. februar – Napoléon Bonaparte flykter fra Elba.
20. mars – Napoleon vender tilbake til Paris, begynnelsen av De hundre dagene.
31. mars – Det norske Marinedepartementet blir opprettet. Departementet blir i 1885 slått sammen med Armédepartementet, og heter i dag Forsvarsdepartementet.
16. juni – Slaget ved Quatre Bras.
18. juni – Slaget ved Wavre som Frankrike vinner til liten nytte.
18. juni – Napoleons armé beseires i slaget ved Waterloo noe som innebærer slutten på Napoleonskrigene.
16. desember – Den portugisiske koloni Brasil blir et selvstendig kongedømme i personalunion med Portugal


=== Ukjent dato ===
Kongeriket Kandy (nåværende Sri Lanka) inkorporeres i Det britiske imperium.


== Fødsler ==
11. januar – Kirsten Andersdatter Spein, deltaker i Kautokeino-opprøret (død 1899)
17. november – Joseph Frantz Oscar Wergeland, norsk offiser (død 1895)
Tamsalu kommune

Tamsalu  er en tidligere landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og lå vest-sørvest i fylket. Kommunen hadde cirka 4 550 innbyggere og et areal på om lag 215 km². Folketallet var klart fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Tamsalu. Landskapet er preget av karst-formasjoner med [kalkstein]] og underjordiske elver. Porkunisjøen er en innsjø som tidvis tørker helt ut, grunnet at grunnvannet utsettes for karstdannelse, kombinert med tørre perioder. Vannet i innsjøen forsvant fullstendig i 1940, 1976, og tidvis på 1990-tallet.Det største tettstedet er Tamsalu med 2 554 innbyggere, etterfulgt av forstaden Sääse (480 innbyggere), og Vajangu (373 innb). 
Jernbanen mellom Tallinn og Tartu går gjennom kommunen, og ga senteret dets betydning fra 1876. I Tamsalu fylke ligger godset og landsbyen Porkuni 5 km nordøst for Tamsalu. Her malte kunstneren Karl Liiman (Kaarel Liimand) (1906-1941), landskapet, som døde i kamp under andre verdenskrig.Tidligere utenriksminister Marko Pomerants var fra Tamsalu.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Tapa kommune

Tapa  er en landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger vest-sørvest i fylket. Kommunen har cirka 4 550 innbyggere og et areal på om lag 215 km². Folketallet er klart fallende. Kommunens administrasjonssenter ligger i jernbanebyen Tapa, som har 70% av kommunens befolkning.
Det største tettstedet er Tapa med 6 540 innbyggere, etterfulgt av Lehtse (469 innbyggere), og Jäneda (395 innb).
Senteret ligger der hvor Tallinns østlige jernbaneforbindelser til Narva og Tartu møtes. Det har også vært militærbaser i kommunen.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6


== Eksterne lenker ==
(et) Offisielt nettsted 
(en) Tapa Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vihula kommune

Vihula  er en tidligere landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og lå ved Finskebukta helt nordvest i fylket, dvs litt øst for hovedstadsområdet Tallinn. Langs kysten har kommunen tre store havbuklter, fra vest Eru laht, Käsmu laht og Koolimäe laht. Kommunen har cirka 1 980 innbyggere og et areal på om lag 364 km². Den var fylkets tredje største kommune i areal, men tynt befolket med befolkningen spredt på hele 53 landsbyer. Folketallet var klart fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Võsu, som hadde 30% av kommunens befolkning. 
Det største tettstedet er Võsu med 474 innbyggere, som er et svært mye besøkt badested for estlendere.  Nordøst for denne badebyen finner vi landsbyen Vergi med et malerisk fyrtårn og ettertraktede kystlandskap for tilreisende. Teater- og kunstaleren Voldemar Peil (1907–1999) malte lyse, naturalistiske landskapsmalerier her ute ved kysten fra Võsu og østover. 
Store deler av kommunen er en del av Lahemaa nasjonalpark.


== Historie ==
I landsbyen Müstjõe fikk den danske adelsmannen Odward von Lode store områder under korstogene mot Reval, og han slo seg trolig ned her sent på 1100-tallet. Resultatet ble Vihula slott, som nevnes som et storgods i 1501. Inntektsgrunnlaget fra renessansen var tømmer og brennevin for eksport til St. Petersburg, helt til tsaren innførte statlig brennevinsmonopol.
Landsbyen Palmse vokste fram rundt godset til familien von Pahlen (1676–1919). På 1800-tallet var godset her Estlands største med 10.000 ha utmark og mer enn 900 livegne bønder. Alexander von der Pahlen drev spritdestillasjon, produksjon av murstein, og oppdrett av storfe. Han anla også jernbanen mellom Tallinn og St. Petersburg. Idag ligger godset i Lahemaa nasjonalpark, og er blant landets best bevarte bygninger.Fiskerlandsbyen Käsmu vest i Võsubukta var fra 1796 eid av den tyske adelsfamilien Von Dellingshausen, og Nikolai von Dellingshausen etablerte et større landsted, kapell og trekirke her i 1840. Käsmu har en dyp havn og på 1800-tallet utviklet stedet seg til å bli en ledende skipsfartsby for nordkysten av Estland. Her ble det bygget havgående skip og det ble etablert en sjømannsskole. På 1930-tallet var 62 av de 100 hjemmene i Käsmu eid av skipskapteiner. En av dem var Ahto Valter, den første estlender som seilte jorden rundt.Senere på 1800-tallet vokste det fram en strandturisme langs kysten, og mange landskapsmalere samlet seg i Vihula for å male kystlandskapet. I årene 1919-32 opplevde kommunen et oppsving da privat brennevinsproduksjon (ulovlig) forsynte finske konsumenter med alkohol i den finske forbudstiden. Vest i kommunen ligger kystlandsbyene Altja og Müstjõe, sistnevnte hvor maleren Richard Uutmaa (1905–1977) ble født og arbeidet mye med landsby- og landskapsmaleri. Han malte også fra kystlandsbyen Eisma litt lengre øst i kommunen. Maleren Voldemar Eller (1906–2004) malte lyse strandlandskap fra Käsmu.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Vinni kommune

Vinni  er en landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger helt øst i fylket. Kommunen har cirka 6 800 innbyggere (2019) og et areal på om lag 1 013 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Pajusti, som har 15% av kommunens befolkning.
Større tettsteder er Vinni med 1 016 innbyggere, etterfulgt av Pajusti med 748 innbyggere, Roela (544 innbyggere), og Tudu (414 innbyggere).
I 2017 ble kommunene Laekvere og Rägavere innlemmet i Vinni kommune.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vinni Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mønevannet (Lørenskog)

Mønevannet ligger i Østmarka, like syd for Losby i Lørenskog kommune i Viken. Vannet ligger 170 meter over havet, og har utløp mot nord gjennom Losbyelva. Elver som renner nordover er mer uvanlig omkring Oslofjorden, og etter gammel overtro skulle vann som renner nordover ha foryngende og medisinsk virkning.
Ved vannet er det tilrettelagt en populær badeplass, med fasiliteter som stupebrett, brygge, toaletter, omkledningsrom og grillplass. Det er populært med kanopadling her, og det er tillatt å fiske fra båt når man har kjøpt fiskekort.
Mønevannet er også et godt utgangspunkt for lengre kanoturer innover marka.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Skiforeningen, markadatabasen om Mønevann
Viru-Nigula kommune

Viru-Nigula  er en landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger ved Finskebukta helt nordøst i fylket. Kommunen har 5 782 innbyggere (2019) og et areal på 312 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Kunda.
I 2017 ble bykommunen Kunda og landkommunen Aseri innlemmet i Viru-Nigula.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6


== Eksterne lenker ==
(en) Viru-Nigula Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Väike-Maarja kommune

Väike-Maarja  er en landkommune (vald) i Lääne-Viru fylke i det nordøstlige Estland, og ligger sentralt og sør i fylket. Kommunen har cirka 5 900 innbyggere (2019) og et areal på om lag 683 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Väike-Maarja.
Større tettsteder er Väike-Maarja med 2 014 innbyggere, Simuna med 481 innbyggere, Vao (419 innbyggere) og Kiltsi (255 innb).
I 2017 ble Rakke kommune innlemmet i Väike-Maarja.
Blant kjente innbyggere fra kommunen hører forfatteren Eduard Vilde (1865–1933).


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Väike-Maarja Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Are kommune

Are  er en tidligere landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå sentralt i fylket nordøst for byen Pärnu. Kommunen hadde cirka 1 350 innbyggere og et areal på om lag 160 km². Folketallet var meget svakt økende. Kommunens administrasjonssenter lå i Are, som hadde 35% av kommunens befolkning.
Det største tettstedet var Are med 436 innbyggere, og det var ellers elleve landsbyer.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Audru kommune

Audru  er en tidligere landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå vest i fylket som en vestlig, ytre forstadskommune til byen Pärnu. Kommunen hadde cirka 4 850 innbyggere og et areal på om lag 379 km². Folketallet var sterkt økende. Kommunens administrasjonssenter lå i Audru, som hadde 30% av kommunens befolkning.
Det største tettstedet var Audru med 1 552 innbyggere, etterfulgt av Papsaare med 725 innbyggere, og Jõõpre (475 innbyggere).


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Halinga kommune

Halinga  er en tidligere landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå nord-nordvest i fylket og rett nord for byen Pärnu. Kommunen hadde cirka 3 450 innbyggere og et areal på om lag 365 km². Folketallet var tydelig fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Pärnu-Jaagupi, som har 35% av kommunens befolkning.
Det største tettstedet var Pärnu-Jaagupi med 1 291 innbyggere, etterfulgt av Libatse med 463 innbyggere.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Sammen er vi dynamitt

Sammen er vi dynamitt er et samlealbum med Tomboy, Return, Viggo Sandvik og Kine Hellebust, utgitt i 1989. Tande-P og Elsa Lystad medvirker også på albumet.


== Sporliste ==
Tomboy: «All That I Need»
Return: «Change the Attitude»
Viggo Sandvik: «Mørke slips og pene jakker»
Kine Hellebust: «Solidaritet»
Drama: «When We Are Together»
Kjetil Kjelle: «OL-fatter'n»
Point of Pleasure: «Gabriella»
Laban: «Prisoner of the Night»
Bjøro Håland: «I Love Norwegian Country»
Häädemeeste kommune

Häädemeeste er en landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland som ligger helt sør i fylket og langs grensen til Latvia. Kommunen har cirka 4 800 innbyggere og et areal på om lag 494 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Häädemeeste, som har 30% av kommunens befolkning.
Det største tettstedet er Häädemeeste med 816 innbyggere, etterfulgt av en rekke små landsbyer.
Den 24. oktober 2017 ble Tahkuranna kommune innlemmet i Häädemeeste.
Nigula naturreservat ligger delvis inne i denne kommunen.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6


== Eksterne lenker ==
(en) Häädemeeste Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ranka Knudsen

Ragnhild Elisabeth «Ranka» Knudsen Samuelsen (1886–1966) var en norsk skuespiller, forfatter, oversetter og radioprogramleder. 
Ranka Knudsen var gift med Sverre Samuelsen (1884–1947) og mor til forfatteren Merete Wiger. Ranka Knudsen ligger begravet på Vår Frue kirkegård i Trondheim.
NRK har lagt ut på sine hjemmesider et radiointervju Håkon Karlsen gjorde med Ranka Knudsen i 1958 i anledning av hennes 70-årsdag.


== Skuespiller ==
Ranka Knudsen debuterte som skuespiller på Theatret i Trondheim 16. oktober 1907, da hun overtok rollen som Dina Dorf i en turnerende oppsetning av Samfundets Støtter. I 1908 og 1909 turnerte hun i rollen Fru Halm i stykket Kjærlighedens Komedie. Disse to turnéoppsetningene ble begge kalt Nationalturneen, og begge turneene ble ledet av Ludovica Levy.
I 1911 spilte Ranka Knudsen rollen som Thora i De unges forbund på Den Nationale Scene i Bergen. I 1915 hadde hun rollen som Hønse-Lovisa i Oskar Braatens Ungen på Det norske teatret. I 1916 spilte hun Hedwig i Det norske teatrets oppsetning av Gerhart Hauptmanns skuespill Hannemor. I 1938 var hun mor Aase mot Alfred Maurstads Peer Gynt i en oppsetning av Peer Gynt ved Trøndelag Teater. I 1940 spilte hun presten Brands mor i Brand på Trøndelag Teater. 


== Programleder ==
På 1930-tallet var hun programleder (som "tante Ranka") for barnetimesendingen til Trøndelag kringkasting.


== Forfatter ==
Blant de mest kjente av Ranka Knudsens bøker er pikebøkene om Uroa. Uroa er kallenavnet til tenåringsjenta Jessie, som er født i Sør-Afrika av norske foreldre, og flytter til slektninger i Norge etter foreldrenes død. Flere av Uroa-bøkene ble oversatt til svensk og finsk.


== Bibliografi ==


=== Bøker ===
1913: Drude Helmers egteskap
1923: Sommerferien min, Norli – utgitt under psevdonymet «Eigil»
1925: I den nye byen. Fortalt av Ragna Kristine 13 1/2 år gammel – omslagsillustrasjon av Gerhard Gjerding
1926: Hjemlandets jord. Fem fortellinger fra gamle dager., AschehougInnhold:
Buen (fra vikingtiden);
Klosteret (fra middelalderen;
Svartedauden;
I Hansestaden;
Hjemlandets jord (fra krigs- og nødsårene 1807-1814)1933: Uroa fra Afrika – illustrert av William Lunden
1934: Uroa går over grensen – illustrert av William Lunden
1935: Uroa i England – illustrert av William Lunden
1936: Thoras sommerferd i sagaland
1937: Frøken Uroa drar til Afrika – illustrert av William Lunden
1941: På krøtterstien - med S i norsk – utgitt under psevdonymet «Liv Heide»
1948: Ingrid på Håve, Aschehoug


=== Dramatikk ===
Arne Vangen. Skuespill oppført på Det Norske Teatret, 1919(?) – ikke trykt. Omtalt i teaterkritikk av Fernanda Nissen i Social-Demokraten i 1919.
Kjærleik og bureising. Ei bygdekomedie i tri vendingar. (1936, Norli)
Thorbjørn Prest. Hørespill sendt i NRK Radioteatret i 1950.
Då kongen tok odelen. Historisk skuespill. Ukjent årstall.
Veslefrikk med fela. Eventyrspill for barn. Ukjent årstall.


=== Oversettelser ===
1949; John Buchan: De niogtredve trinnene
1951: J.M. Barrie: Peter Pan og Wendy


== Referanser ==
Vändra kommune

Vändra kommune  er en tidligere landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå helt nordøst i fylket og nordøst for byen Pãrnu. Kommunen hadde cirka 3 090 innbyggere og et areal på om lag 642 km². Folketallet var merkbart fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Vändra, som hadde 80% av kommunens befolkning. Gjennom kommunen renner fra nordøst elva Pärnu, på sin vei mot kystbyen av samme navn. Øst for elva starter det store myr-området Soomaa, som om våren skaper oversvømmelser rundt elvene i kommunen.
I denne kommunen er også den tidligere Kaisma kommune opptatt gjennom sammenslåing i 2009. Kaisma kommune hadde et folketall på bare 564 i desember 2007, og et areal på 183.98 km². Tidligere Vändra kommune hadde samme år – et år før sammenslåingen, 2 552 innbyggere fordelt på 458.24 km².
Det største tettstedet var Vändra småby (alev) med 2 705 innbyggere, etterfulgt av en mengde små landsbyer. 
Vändra alev er en autonom småby med egen kommunestatus, som ligger som en enklave inneklemt inne i Vändra kommune (Vändra vald). Inne i denne kommunen ligger også enklave-kommunen Tootsi. Verken Vändra eller Tootsi er bykommuner, til tross for at de bare utgjøres av selve tettstedene. Småbyen Vändra er administrasjonssenter både for kommunen Vändra alev, og for kommunen Vändra vald.
I Vändra kommune fødtes og bodde den sentrale nasjonale opplysningsmannen Carl Robert Jakobson (1841–1882), som drev gården Linnutaja i landsbyen Kurgja ved Pärnuelva. Han startet her en estisk-nasjonal avis, skrev estisk-språklige lesebøker for barn, og ikke minst landbruksmanualer for bøndene. Han var en typisk opplysningsmann som underviste bøndene i bedre dyrkingsteknikker og drev Linnutaja som en vitenskapelig mønsterfarm. Han hadde planer om å utvikle Kurgja til et landbruksvitenskapelig sentrum i Estland, men døde bare 41 år gammel før planene ble satt ut i livet.Kunstneren Märt Laarman (1896–1979) malte en rekke landskapsmalerier fra Pärnu-elva i kommunen, også fra Jakobsons mønsterfarm. 


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Nordre Krokvannet

Nordre Krokvannet ligger 207 meter over havet midt i Losbyvassdraget i Østmarka naturreservat, på grensa mellom Lørenskog og Rælingen kommuner i Viken. Vannet var tidligere oppdemmet på grunn av tømmerfløting, og vannflaten lå da 2-3 meter høyere. Denne demningen ble imidlertid fjernet midt på 1990-tallet.
Vannet har tilsig fra Tappenbergvann og noen mindre tjern, og avløp gjennom en kort elv ned til Røyrivannet ved Røyrivannskoia.
Vannet er dypt, og dette er det øverste vannet i Losbyvassdraget som huser gjedde og mort. Her finnes også abbor og noe ørret.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lørenskog Jakt- og Fiskeforening om Nordre Krokvannet med flere
Här är jag

Här är jag er et musikkalbum med Lill-Babs, utgitt i 2005.


== Sporliste ==
«Hela världen»
«Jag står här på ett torg»
«Jag vill leva»
«Lite skit och smällar»
«Lite som du»
«Mitt liv»
«Nu väntar något nytt»
«När vi älskar»
«Om inte du fanns»
«Snurra min jord»
«Vänta inte»
Koonga kommune

Koonga  er en tidligere landkommune (vald) i Pärnu fylke i det sørvestlige Estland, og lå helt nordvest i fylket. Kommunen hadde cirka 1 320 innbyggere og et areal på om lag 438,5 km². Folketallet var merkbart fallende. Kommunens administrasjonssenter lå i Koonga, som er en landsby.


== Referanser ==


== Kilder ==
A ja O, Taskuteatmik Eesti, Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2007. ISBN 978-9985-70-282-6
Vitsekrigen

Vitsekrigen er et album med Arve Opsahl og Carl Gustaf Lindstedt, utgitt i 1979.


== Sporliste ==
«Nyheter fran TT»
«Televerket i Göteborg»
«Kungsgatan»
«På Arlanda»
«Kryssordet/korsordet»
«Restaurangbesök»
«Det gamla paret»
«Jag är så glad»
«Svenske-fan»
«Sahara»
«Norrman intervjuan svensk»
«Vitseduellen»
«Nyheter fra radio Svinesund»
«Vetrinären/Dyrlegen»
«Ramona»
«Om norrmän»
«När vi snakker om svensker»
«Norsk gjestefrihet/gästfrihet»
«Suktalaren»
«På travbanan»
«Hembrännt/Hjemmebrent»
«Korvfabriken/Pølsefabrikken»
«Norska astronauter»
«Norrman i New York»
«John Wayne»
«Herregud, pass opp Bresjnev – her kommer vi»
«Forbrødring/Förbrödring»
«Norsk-svenska TV-satelliten»
Gamle revyviser

Gamle revyviser er et musikkalbum med Sigurd Jansens Orkester, Frank Robert, Jens Book-Jenssen, Nora Brockstedt, Rolf Just Nilsen og Arve Opsahl, utgitt i 1978.


== Sporliste ==
På Karl Johan – Jens Book-Jenssen
Farvel Blom – Rolf Just Nilsen
Klonken – Arve Opsahl
Liberia hushjelp – Nora Brockstedt
Det holder det sa Gundersen – Arve Opsahl
Annen fiolin – Rolf Just Nilsen
N'Jon – Nora Brockstedt
Du ska'kke ta det tungt – Frank Robert
Bestefar og lillegutt – Nora Brockstedt
Visen om Vigeland – Arve Opsahl
I brenning og vær – Jens Book-Jenssen
All Right – Nora Brockstedt
Ikke bare små – Rolf Just Nilsen
Gutten som har vaska seg – Frank Robert


== Referanser ==