jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liste over givere ved opprettelsen av Det Kongelige Frederiks Universitet

Det Kongelige Frederiks Universitet, det senere Universitetet i Oslo, ble bestemt opprettet i 1811, med støtte fra  flere av rikets ledende borgere. Det Kongelige Selskap for Norges Vel, etablert i 1809, startet en innsamlingsaksjon for et eget norsk universitet, og fikk inn nesten 1 million riksdaler, tilsvarende 1,5 milliarder kroner i dagens verdi. De største giverne var:


== Christiania ==
Kammerherre Peder Anker
Grev Herman Wedel-Jarlsberg
Kammerherre Marcus Gjøe Rosenkrantz
Jacob Nielsen
Westye Egeberg
Collett & Søn
Ener Holm
H. Th. Thoresen
Haagen Mathiesen
Johannes Thrane og Lars Clausen
Christopher Frimann Omsen
Christen Gulbrandsen Laache


== Drammen ==
Christine Hofgaard
Niels Omsted
Peder von Cappelen
Caspar von Cappelen
Hans Malling
Wilhelm Steenblok Bugge
Hans Bang
Jacob Fegth


== Skien ==
Bent Blehr
Kammerherre Severin Løvenskiold
Niels Aall
Jacob Aall
Didrich von Cappelen


== Kragerø ==
Johannes Tønder
Peder Andrew Heuch
Cæsar Boeck


== Arendal ==
Jacob Aall
Peter Herlofsen
Louise P. Thomasson
Christopher Furst d.e.
Morten Kallevig
Anders og Hans Dedekam
Magdalena Maria Smith


== Christianssand ==
B. Holm


== Moss ==
Andrew Chrystie
David Chrystie


== Frederikshald ==
Niels Anker
Carsten Tank
Mads Wiel
Johannes Arboe Wiel


== Referanser ==


== Kilder ==
Feldborg, A. Andersen, Cursory remarks on the meditated attack on Norway : comprising strictures on Madame de Stäel Holstein's "Appeal to the nations of Europe", with some historical and statistical fragments relating to Norway, London, 1813, s. 18–20
Telegrafregimentet

Telegrafregimentet er en sambandsavdeling i den danske Hæren. Avdelingen ble opprettet i 1951 med det formål å utdanne og utstyre enheter til å støtte den Hæren i krigstid med kommando, kontroll og kommunikasjon. Enhetene ved regimentet setter opp infrastruktur for kommando, kontroll og kommunikasjon ved hjelp av et kjøretøybasert mikrobølgeradionett mellom informasjonssentra i en masketopologi. Nettverket er designet til å være sikkert, kryptert og vanskelig å nøytralisere. Utover radionettverk etablerer regimentet også mobile militære hovedkvarterer som skal anvendes av Hæren.


== Historien bak regimentet ==
Historien om Telegrafregimentet kan dateres helt tilbake til 1867, hvor den første danske signalenheten ble etablert. Den 1. januar 1914 oppnådde denne status av en bataljon under Ingeniørregimentet. Den 1. november 1947 besluttet Forsvarsministeriet å flytte signalbataljonen fra det tekniske regiment til å tjene direkte under generalkommandoen. Signalbataljonen ble senere delt i to bataljoner. Den 1. november 1951 fikk de to bataljonene status av regimenter og ble navngitt som henholdsvis Sjællandske Telegrafregiment og Jyske Telegrafregiment.
Når Den kalde krig nærmet seg sin avslutning i 1989 besluttet Folketinget å fusjonere de to regimentene til ett enkelt med base i Fredericia, mens en bataljon ble opprettholdt på Antvorskov Kaserne på Sjælland inntil 2001. Denne beslutningen ble foretatt den 1. januar 1992, og det nye regimentet fikk navnet Telegrafregimentet.


== Struktur og organisasjon ==
Telegrafregimentet består av en stab og nedenstående enheter. Staben er stedhørende i Fredericia på Bûlows kaserne.
Regimentet består av to bataljoner:

CIS-Bataljonen i Fredericia på Ryes kaserne
HQ-Bataljonen i HaderslevAv spesialenheter til særlige formål under Telegrafregimentet er følgende:

Electronic Warfare-kompani
DCM-kompaniet i Haderslev
Slesvigske Musikkorps i Haderslev


== Garnison, kaserner og baser ==
Regimentet har base i byene Fredericia og Haderslev. I Fredericia har regimentet to kaserner; Bülows Kaserne og Ryes Kaserne. Bülows Kaserne er hjemsted for Hærens Føringsstøtteskole og tjener som regimentshovedkvarter. Bülows Kaserne er plassert i de historiske bygninger innenfor voldene på det tidligere festningsverket i Fredericia. Ryes Kaserne er hjemsted for den andre treniningsbataljon, tredje signalbataljon og tredje Electronic Warfare-kompagni. Ryes Kaserne ble bygget i 1960-årene og grenser opp til Hyby Fælled, som blir brukt til øvelsesområde. Haderslev Kaserne er hjemsted for den femte signalbataljon, HQCOY/første brigade (Stabskompagni) og militærorkestret (Slesvigske Musikkorps). Utover de to basene opererer regimentet også i Hyby Fælled utenfor Fredericia.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Grand Prix du canton d’Argovie

Grand Prix du canton d'Argovie er et sveitsisk endagsritt i landeveissykling som arrangeres hvert år i starten av juni. Rittet har blitt arrangert siden 1964. Rittet er av UCI klassifisert med 1.1 og er en del av UCI Europe Tour. 


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted
Hærens Operative Kommando

Hærens Operative Kommando (HOK) var et hovedkvarter i den danske Hæren med ansvar for utdanning og innsetting av operative avdelinger.


== Historie ==
I 1808 ble Generalstaben etablert som en enhetskommando for Hæren.
I etterkrigsårene var der to landsdelskommandoer, Østre Landsdelskommando i Ringsted og Vestre Landsdelskommando i Århus.
Den 1. januar 1991 ble Hærens Operative Kommando etablert som et sidestykke til Søværnets Operative Kommando og Flyvertaktisk Kommando i de andre forsvarsgrenene.
Den 1. oktober 2014 ble HOK lagt ned.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Søværnets Operative Kommando

Søværnets Operative Kommando (SOK), opprettet i 1961, var frem til 2014 det danske Søværnets operative hovedkvarter.
SOK hadde tilhold to forskjellige steder i Århus. Det administrative hovedkvarteret, som hadde ca. 150 medarbeidere, var plassert i Brabrand. Operasjonssenteret var plassert i en bunker i Havreballe Skov ved Marselisborg og hadde også ca. 150 ansatte, hvorav mange var beskjeftiget i døgnbemannede vaktfunksjoner.
SOK hadde en rekke myndighetsoppgaver i og omkring de danske farvann, blant annet farvannsovervåkning, ettersøknings- og redningstjeneste, isbrytning, overvåkning av havmiljø og bekjempelse av forurensning. Løsningen av oppgavene skjedde i samarbeide med politiet, kommunene, Søfartsstyrelsen, Farvandsvæsenet, Beredskabsstyrelsen, Danmarks Meteorologiske Institut og SKAT.
SOK hadde dessuten ansvaret for å løse de oppgaver som Folketinget tildelte Søværnet via Forsvarskommandoen. Disse oppgavene løses operativt av Søværnets skip, som er underlagt de to eskadrene og Søværnets Frømandskorps.
SOK samarbeidet også tett med Beredskabskorpset, Flyvevåbnet og Marinehjemmeværnet.
Myndighetsoppgavene ble løst i samarbeid med landets to maritime overvåkningssentra, som hadde den taktiske kontrollen over enhetene til sjøs. SOK på sin side hadde den operativ kontrollen.
Internasjonale oppgaver løses som hovedregel ved deltagelse i NATO-, FN- eller koalisjonsstyrker.
SOK ble lagt ned i 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
SOK

SOK kan vise til:

Sjøforsvarets overkommando
Søværnets Operative Kommando
France-Albert René

France-Albert René, eller Albert René, (født 16. november 1935 i Victoria, død 27. februar 2019 på Mahé, Seychellene) var en seychellisk politiker. Han var president på Seychellene fra 1977 til 2004.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
René studerte i Sveits og ved King's College i London. Han ble advokat i 1957.


=== Politiker ===
I 1964 grunnla René Seychelles People's United Party (SPUP), som ivret for selvstendighet for Seychellene fra kolonimakten Storbritannia.Da Seychellene ble selvstendig 29. juni 1976, ble James Mancham president og René statsminister.


=== President ===
René erobret presidentmakten etter at et statskupp i juni 1977 avsatte president James Mancham. Kuppet var ublodig, men 10 000 av landets innbyggere ble drevet på flukt. René lanserte et radikalt politisk program, som gjorde Seychellene til en sosialistisk ettpartistat. I utenrikspolitikken fulgte René en alliansefri og atomvåpenfri linje.I 1981 forsøkte Mancham å gjenerobre makten ved hjelp av sørafrikanske leiesoldater, men forsøket var mislykket og René fikk støtte av soldater fra Tanzania. Året etter ble et mytteri i hæren slått ned.I 1991 ble det igjen åpnet for flere partier i Seychellene. En demokratisk grunnlov ble innført i 1993 og det ble avholdt frie valg. Ved presidentvalget i 1993 vant René, som nå representerte Seychelles People's Progressive Front (SUPF), over rivalen James Mancham med 59,5 % av stemmene. René vant også presidentvalget i 1998, denne gang med 66,7 % av stemmene, og i 2001 med en stemmeandel på 54,2 %.René trakk seg i 2004 fra presidentembetet og overlot det til James Michel, som til da hadde vært visepresident.


== Referanser ==
Beredskabsstyrelsen

Beredskabsstyrelsen er en dansk etat under Forsvarsministeriet med redningsberedskabet (det vil si brannvern og sivilforsvar) som ansvarsområde. Etaten består av en tilsyns- og rådgivningsavdeling, en operativ avdeling (tidligere Civilforsvaret/Beredskabskorpset), en administrativ avdeling og et direksjonssekretariat.
Som direktorat fører Beredskabsstyrelsen tilsyn med de kommunale redningsberedskapene og rådgir disse og øvrige myndigheter på beredskapsområdet. Den operative avdeling omfatter dels det statlige redningsberedskapet på i alt fem beredskapssentra, to skoler, et frivilligsenter, dels internasjonale nødhjelpsoppgaver.
Etatens sentrale del ligger i Birkerød.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Danish Emergency Management Agency – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Danish Emergency Management Agency – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Operasjon Rolling Thunder

Operasjon Rolling Thunder var en amerikansk bombekampanje rettet mot Nord-Vietnam under Vietnamkrigen. Målet var dels å styrke moralen i Sør-Vietnam, dels å prøve å få Nord-Vietnam til å innstille støtten til FNL, dels å ødelegge Nord-Vietnams transportsystem, industrielle kapasitet og luftforsvar, samt stoppe overførselen av militære styrker fra Nord- til Sør-Vietnam.
Forsvarets Efterretningstjeneste

Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) er Danmarks utenriksetterretningstjeneste og samtidig landets militære etterretningstjeneste og sikkerhetstjeneste. FE avgrenses til Politiets Efterretningstjeneste ved kun å ha fokus utenfor landes grenser samt mot landets militære installasjoner. FE har hovedkvarter på Kastellet i København, men har også lyttestasjoner andre steder i Danmark.
Tjenesten er direkte underlagt Forsvarsministeriet og har hatt tradisjon for å ha en offiser med grad av generalmajor eller kontreadmiral som sjef. I 2010 overtok Thomas Ahrenkiel jobben som sjef for FE, etter kontreadmiral Finn Hansen. Ahrenkiel ble dermed den første sivile sjef for FE.
Som etterretningstjeneste beskjeftiger FE seg med å innsamle, analysere og formidle informasjoner av betydning for Danmarks sikkerhet, herunder sikkerheten for utsendte militære avdelinger. Innhentingen foregår både med åpne og lukkede kilder, der sistnevnte omfatter elektronisk innhenting, fysisk innhenting (menneskelig etterretning) samt data fra samarbeidspartnere. FE kontrolleres av det såkalte Wamberg-utvalget, en særskilt folketingskomité samt av Rigsrevisionen.
Anvendelsen av lukkede kilder medfører at informasjonene primært formidles til regjeringen. Tjenesten oppfattes dog av mange som lukket, og Folketingets Kontroludvalg har i 2004 oppfordret til større åpenhet.


== «Hackerskole» ==
En vesentlig del av FEs oppgaver utføres av hackere som er spesialisert i å innhente opplysninger ved å skape adgang til lukkede nettverk, IT-systemer og datamaskiner. Fra 1. august 2016 oppretter FE et «hackerakademi» som vil utdanne en mindre gruppe spesialister til en spesialenhet som, hvis de består treningen, tilbys ansettelse i FE.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted
Kontroludvalget vedrørende Politiets og Forsvarets Efterretningstjenester

Kontroludvalget vedrørende Politiets og Forsvarets Efterretningstjenester, ofte kalt Wamberg-utvalget, ble nedsatt 8. juni 1964 av den danske regjeringen og fikk til oppgave å føre tilsyn og kontroll med Politiets Efterretningstjenestes registrering og videreformidling av personopplysninger. Utvalgets kallenavn skyldes dets første formann, amtmann A.M. Wamberg.
I 1978 ble også Forsvarets Efterretningstjeneste lagt inn under utvalgets tilsyn, og i 1996 ble kontrollen med registreringen av utlendinger bosatt i Danmark lagt til utvalget. Utvalget bestod av en formann og tre øvrige medlemmer, som alle ble utnevnt av justisministeren.
Utvalget ble avsløst av Tilsynet med Efterretningstjenesterne fra 1. januar 2014.


== Eksterne lenker ==
Informasjon fra FE
Jurmala Grand Prix

Jurmala Grand Prix var et latvisk endagsritt i landeveissykling. Rittet ble første gang arrangert i mai 2011. Det hadde status som 1.1 av UCI, og var en del av UCI Europe Tour. Rittet gikk i Jūrmala, som ligger i nærheten av hovedstaden Riga.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Offisiel nettside
CyclingArchives
Joseph Muscat

Joseph Muscat (født 22. januar 1974 i Pietà) er en maltesisk politiker for Arbeiderpartiet. Han var statsminister fra 2013 til 2020.
Muscat studerte ledelse, offentlig politikk og europeisk politikk ved University of Malta og har doktorgrad fra University of Bristol. Han har arbeidet som radio- og fjernsynsjournalist og i næringslivet.Fra 2004 til 2008 var Muscat medlem av Europaparlamentet. I 2008 ble han partileder i Arbeiderpartiet. Samme år ble han kooptert til parlamentet, der han ble opposisjonsleder. Han stilte som partiets statsministerkandidat i parlamentsvalget i mars 2013, og vant over sittende statsminister Lawrence Gonzi. Muscat ble innsatt som statsminister 11. mars 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Joseph Muscat – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Joseph Muscat på Twitter 
(en) Joseph Muscat hos Europaparlamentet
Krateros av Makedonia

Krateros (gresk: Κρατεύας) var konge av Makedonia i en kort tid, kanskje så lite som fire dager som en kilde sier, i 399 f.Kr. etter å ha drept kongen, Arkelaos I bevisst eller ved en ulykke mens de var på jakt.Det er mange motstridende fortellinger om Krateros. Hva som er klart er at han var en av kongens ynglinger, deltok på jakten hvor kongen døde, og i forvirringen etterpå grep makten om tronen. Det må ha vært et håpløst foretagende da han ikke tilhørte den rådende kongeslekten, argeadedynastiet, og kongen hadde flere sønner som var berettiget til å overta tronen. Kongens sønner Orestes og Arkelaos II sørget uansett for å få ham ryddet av vegen. Det er derfor diskutabelt om det er rimelig å ta Krateros med i kongelisten.
Blant de grunner for det første drapet var at Arkelaos I skal ha lovt Krateros den ene av sin to døtre i ekteskap, men isteden ga datteren til en annen. En annen fortelling hevdet at Krateros sammen med to andre drepte kongen grunnet en personlig fornærmelse noen år tidligere. En tredje fortelling hevdet at drapet bare var en ulike. Det var for øvrig en sammenlignbar hendelse tusen år senere i England hvor Vilhelm Rufus også døde under mistenkelige omstendigheter på en jakttur i 1100.


== Referanser ==
Orestes av Makedonia

Orestes (gresk: Ὀρέστης) var sønn og etterfølger av kong Arkelaos I. Faren ble myrdet av Krateros på en jakttur i 399 f.Kr., grep tilsynelatende selv tronen i forvirringen etter mordet, men ble værende på tronen i kun 4 dager før han selv ble ryddet av vegen.
Den unge Orestes styrte i tiden 399–396 f.Kr. sammen med vergen Aeropos II. Få detaljer er kjent om Orestes, men det hevdes at han selv ble drept av Aeropos II da denne følte sin posisjon sikker.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Diodorus Siculus, 14, 37.
Wladimir Moe

Wladimir Moe (født 18. august 1856 i Oddernes, død 15. oktober 1927) var en norsk journalist, forfatter og oversetter.
Wladimir Moe var cand. jur., og bodde 1879–1880 i Paris. Siden levde han i Kristiania, hvor han blant annet livnærte seg som redaktør. Dessuten skrev han for flere forskjellige aviser, særlig Morgenbladet og Folkebladet. Han virket også som oversetter, blant annet ble hans oversettelse av en roman av Émile Zola utgitt i 1916. Den norske utgaven hadde tittelen Drømmen.Moe er først og fremst kjent for å ha utgitt oversiktsverkene Norske storgaarder (1912) og Gamle norske kirker (1922).


== Familie ==
Han var sønn av cand.jur. Nicolai Jean Moe (1814–1872) og Louise Wilhelmine f. Heyermann (1822–1913). Han var det midterste barnet i en søskenflokk på fem; og hadde tre brødre og en søster.


== Bibliografi ==
1912: Norske Storgaarde
1922: Gamle norske kirker


== Referanser ==


== Kilder ==
Johan Schak Moe: Slegten Møinichen. Bergen, 1914.
Lørenskog-Arbeideren

Lørenskog-Arbeideren var en norsk avis som kom ut på Lørenskog fra 1926 til 1927. Den var talerør for Norges Kommunistiske Parti.
Som utgiver sto Lørenskog kommunistlag.


== Referanser ==
Aeropos II av Makedonia

Aeropos II (gresk: Ἀέροπος Βʹ; død 393 f.Kr.) var en konge av Makedonia. Han var en eldre verge og styrte sammen med den unge Orestes fra 399 f.Kr. etter kong Arkelaos I døde, og styrte alene fra 396 f.Kr. fram til 393 f.Kr. da han selv døde.
De relativt raske byttene av konger i tiden etter Arkelaos Is død tyder på alvorlige problemer i rekkefølgen og for kongens autoritet i Makedonia. Etter Arkelaos I styrte tronraneren Krateros i meget kort tid, kanskje kun noen dager, og at Aeropos II var verge for Orestes tyder det på at han ikke var sønn av Arkelaos I. På samme vis som Krateros ble mistenkt for å ha drept Arkelaos I, ble Aeropos II mistenkt, i henhold til historikeren Diodorus Siculus, for å ha drept Orestes. Aeropos II eget styre ble også av kort varighet. Han døde av «sykdom», ifølge Diodorus Siculus, i 393 f.Kr. Hans sønn Pausanias overtok tronen, men ble myrdet knapt et år senere.
Aeropos II var ikke en sønn av Arkelaos I da Orestes åpenbart var kongens eldste legitime arving. En teori er at Aeropos II var en sønn av en Arribaios, en makedonsk hærfører fra Lynkestis, hvilket innebærer at han ikke var direkte i slekt med argeadedynastiet, skjønt han kan ha vært inngiftet og således fått autoritet til å overta tronen. Det har vært forsøk på å knytte Aeropos II nærmere den rådende kongeslekten, om enn med tynne bevis. Et avsnitt hos Aelius Aristides, en gresk orator, hevder å vise at Aeropos II var den eldre broren av Arkelaos halvbror og således en sønn av Perdikkas II. Andre forskere har vanskelig med å akseptere denne koblingen. Usikkerheten om hans identitet er derfor store.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Diodorus Siculus, 14, 37, 14, 84
Arkelaos II av Makedonia

Arkelaos II (gresk: Ἀρχέλαος Βʹ) etterfulgte sin bror Orestes av Makedonia. Han skal ha styrt i syv år, men ifølge Eusebius av Cæsareas Krønike styrte han i fire år. Her regnes det han styrte i tiden 396–393 f.Kr.
Ifølge en redegjørelse døde han eller ble drept på en jakttur, og det høres ut som en forveksling med hans mer kjente far av samme navn som også ble drept mens han var på jakt.
Hanaskogelva

Hanaskogelva er ei elv på Spitsbergen på Svalbard. Den renner gjennom Hanaskogdalen i Nordenskiöld Land, rundt 7 kilometer nord for Longyearbyen. Elva er rundt 11 kilometer lang. Den starter ved brefronten på Knorringbreen og renner mot vest ned Hanaskogdalen. Elva munner ut på østsida av Adventfjorden like sør for Revneset.

Elva har navn etter Hanaskog, et gods i Skåne, eid av den svenske politikeren og statsministeren Gerard Louis De Geer, som var bror til professor Gerard Jacob De Geer.


== Referanser ==
Svartkatten

Svartkatten er en LP-utgivelse basert på et gruppearbeid ved Nationaltheatret, et teaterstykke med samme navn. Både stykket og plata ble lansert i 1971.
Bakgrunnen for produksjonen var en konkurs ved A/S Vestfos Cellulose desember året før. 250 arbeidere mistet jobben. Mange var eldre arbeidstakere, med små utsikter til ny jobb i Vestfossen. Skuespillere ved teateret engasjerte seg i saken, og laget stykket i samarbeid med oppsagte Vestfos-arbeidere. Svartkatten var en klart politisk produksjon, med brodd både mot det man så som kapitalmakt og pampevelde. 
Svartkatten var også et innlegg mot norsk medlemskap i EEC, i forkant av folkeavstemningen i 1972. Royaltyinntektene av albumet gikk til Folkebevegelsen mot EEC og Arbeiderkomiteen mot EEC og dyrtid.
Medvirkende var Frøydis Armand, Veslemøy Haslund, Jan Hårstad, Egil Kapstad, Lars Andreas Larssen, Bjørn Nilsen, Liv Thorsen og Janken Varden. Med på albumet var også Ivar Antonsen, Ditlef Eckhoff, Jan Garbarek, Ole Jacob Hansen, Sigurd Johannessen, Per Løberg, Dag Åkeson Moe og Radka Toneff.
Kjell Kjær og Truls Kwetzinsky sto for cover-designet på LP-en, der motivet var basert på en fane fra Nes arbeiderforening, i sin tid stiftet av Marcus Thrane. Plata ble utgitt med sangtekstene i eget vedlegg.


== Sporliste ==


=== Side 1 ===
«Vestfossen 1970 - Drammen 1948»
«Drammenselva blues»
«Konkurs»
«Visa om svartkatten - monopolkapitalen»
«Visa om språket»
«Fabrikken - visa om Anders»


=== Side 2 ===
«Det er ikke deg det er noe galt med»
«Visa om fabrikken»
«Trygge arbeidsplasser»
«EEC»
«Kamp eller kapitulasjon - solidaritetssang»
Norsk Oppfinnerforening

Norsk Oppfinnerforening  (stiftet 1949) er en norsk interesseorganisasjon som ønsker å støtte de som vil finne opp noe, det være seg av juridisk art eller det å skaffe penger.  Blant initativtagerne var sivilingeniør  Leif G. Nordstrand i Patentstyret. Første formann var direktør Rich. Osmundsen i Kristiania Brødfabrikk. Foreningen hadde i  1951 knapt to hundre medlemmer, den var basert i Oslo og hadde fått etablert de to første avdelinger i Bergen og Arendal. Sverre Damm fra Lørenskog var leder i 1985, Olav Kaarstein har vært det, mens Svein A. Knudsen var det 1991–1995, etterfulgt av Lars Helleland fra Laksevåg.  I 1999 var det Rodney Th. Gudbrandsen og i 2003 Anny Godfrey. «Finn opp 93» (gjentatt i 1995)var en konkurranse for elever i den videregående skolen i samarbeid mellom Norske Sivilingeniørers Forening  og oppfinnerforeningen. I 1999 hadde foreningen skiftet base til Stavanger og hadde  rundt tusen medlemmer.  Foreningen har siden 1994 gitt ut OppfinnMagasinet og har også delt ut en pris til oppfinnere som har utmerket seg. Den er medlem i det internasjonale oppfinnerforbundet International Federation of Inventors´ Assoiations (IFIA).  Industrimannen Alf R. Bjercke var æresmedlem av foreningen.


== Oppfinnerprisen ==
(en annen pris med samme navn deles ut av Hordaland fylkeskommune)

1984 sivilingeniør Einar Edvardsen, for en anordning som gjør det mulig å skifte ut telefonkabler fra kobberledere til optisk fiber uten å grave grøfter
1986 professor John Ugelstad ved NTH, for sine Ugelstad-kuler
1988 Arnvid Sakariassen fra Oslo,  for  en tredimensjonal TV-skjerm for bruk i industrien.
1990 veterinær Ola Sigmund Braathen i Norsk Kjøtt, for en måte å mørne oksekjøtt på
1992 tannlege Rolf Barman fra Bergen, for tannbørsten Super*Brush som pusser alle tre sidene på en gang
1996 Vidar Stensrud fra Hareid, Ungdomspris for en delingsrampe som gjør det lettere å sentrere og skru sammen traktoren etter separasjon


== Referanser ==
Pausanias av Makedonia

Pausanias (gresk: Παυσανίας; død 393 f.Kr.) var sønn og etterfølger av Aeropos II som konge av Makedonia.
Hans far døde av sykdom, i henhold til Diodorus Siculus, men også Pausanias' kongedømme ble av kort varighet. Knapt et år etter ble han myrdet av Amyntas III som selv tok tronen.
I listen over konger av Makedonia som Eusebius av Cæsarea førte, ble Amyntas II oppført med feil dato før Pausanias. Denne feilen går igjen i mange tilsvarende lister. Da det er vanskelig å verifisere identiteten til Aeropos II med sikkerhet, er det mulig at både han og hans sønn Pausanias ikke tilhørte argeadedynastiet, eller tilhørte en slektsgren lengre ute, eventuelt nedstammet fra Perdikkas II.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Diodorus Siculus, 14, 84, 14, 89