jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liste over kulturminner i Inderøy

Liste over kulturminner i Inderøy er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Inderøy. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Inderøy – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Namdalseid

Liste over kulturminner i Namdalseid er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Namdalseid. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Verran

Liste over kulturminner i Verran er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Verran. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Kleptoparasittisme

Kleptoparasittisme (fra gresk kleptes tyv, kleptein å stjele) er en form for parasittisme. En kleptoparasitt betegner en art som helt eller delvis livnærer seg ved å stjele mat fra andre arter, slik for eksempel joene livnærer seg ved å stjele mat fra andre sjøfugler. Tyvjoen (Stercorarius parasiticus)  har sågar fått et norsk navn som klart og tydelig forteller at den er en tyv.


== Se også ==
Hekkeparasittisme
Wooden Heart

«Wooden Heart» («Muss i denn») er en sang som er mest kjent for sin anvendelse i filmen G.I. Blues (1960) med Elvis Presley. Han spilte den inn 28. april 1960.
Sangen ble en hit for Presley i Storbritannia, hvor den lå øverst på singlelisten i seks uker, men ble ikke utgitt på single (RCA Victor 447-0720) i USA før i november 1964 som B-siden til «Blue Christmas». 
Presley fremførte sangen live under sin Dinner Show-konsert på Las Vegas Hilton i Las Vegas i 1975. Innspillingen er tilgjengelig på livealbumet, Dinner at Eight.
En coverversjon med Joe Dowell nådde førsteplassen i USA i slutten av august 1961 og puffet Bobby Lewis' «Tossin' and Turnin'» ned fra førsteplassen på Billboard Hot 100-listen etter syv uker. 
Dowells innspilling lå også tre uker som nummer én på Easy Listening-listen.«Wooden Heart», laget av Fred Wise, Ben Weisman, Kay Twomey og den tyske bandlederen Bert Kaempfert, var basert på en tysk folkesang av Friedrich Silcher, «Muss i' denn zum Städtele hinaus», som stammet fra 
Remsdalen i Württemberg, Sydvest-Tyskland.
«Wooden Heart» inneholder flere linjer fra den opprinnelige folkesangen, skrevet på den tyske swabiske dialekten, som tales i Württemberg. Bobby Vinton spilte inn sin versjon i 1975 med disse linjene oversatt til polsk.
Versjonen til Elvis Presley inneholdt to deler på tysk, den første er de første fire linjene fra «Muss i' denn zum Städtele hinaus», mens den andre delen som forekommer mot slutten er basert på en oversettelse av den engelskspråklige versjonen (og som dermed ikke forekommer i den opprinnelige tyske teksten)
Tom Petty and the Heartbreakers gjorde en coverversjon av «Wooden Heart» i 1993. Den ble utgitt på den sjette platen (Nobody's Children) i bandets bokssett, Playback (1995).

En annen Elvis-sang fra den samme sessionen. Denne er et spor fra G. I. Blues. «Det første albumet jeg noensinne eide», sier Petty. I 1995 arrangerte Petty en privat tur for familien på Graceland og en plateinnspilling for The Heartbreakers på Sun Studios. «Jeg er en sann Elvis-fan. Musikken betydde så mye for meg. Jeg må virkelig gi ham kreditt for å ha reddet mitt liv på så mange plan».
Tom Petty, Playback box set liner notes

Versjonen til Elvis Presley ble publisert av Gladys Music, Elvis Presley's musikkforlag. 


== Svensk versjon ==
Claudio har skrevet en svensk tekst. Den svenske tittelen er «Det ä' galet».


=== Innspilling ===
Britt Damberg, Gunnar Svenssons orkester. Utgitt på singlen Bonniers Folkbibliotek BFB 1066 i 1961.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Elvis News Network – G.I. Blues
Joe Dowell biography
"Muß i' denn zum Städtele hinaus", lyrics and translation
Liste over kulturminner i Verdal

Liste over kulturminner i Verdal er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Verdal. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Verdal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Frosta

Liste over kulturminner i Frosta er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Frosta. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Frosta – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Stjørdal

Liste over kulturminner i Stjørdal er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Stjørdal. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Stjørdal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Meråker

Liste over kulturminner i Meråker er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Meråker. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Meråker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Ferjesambandet Eidsdal–Linge

Eidsdal–Linge er et ferjesamband på fylkesvei 63 i Fjord, Møre og Romsdal. Sambandet krysser Norddalsfjorden, er på 2,7 km og tar om lag 12 minutter. Eidsdal er strandsted og sentrum i Eidsdal, mens Linge ferjekai er et øde sted litt vest for gården Linge i Valldal. Ved Linge ferjekai knyttes 650Fylkesvei 650 til 63Fylkesvei 63. Sambandet gikk fra 1. juni 1956 mellom Valldal og Eidsdal. Ved åpningen av Ørnevegen i 1955 ble økende behov for ferging av biler over fjorden, og sambandet fra Sylte i Valldal kom i gang i 1956. I 1967 ble riksveien forlenget fra Sylte til Linge, der det også ble anlagt ny ferjekai og overfarten innkortet.Sambandet betjenes per 2018 av Fjord1 og trafikkeres av MF «Geiranger» med MF «Aukra» som reserveferje.
Fylkesvei 63 er nasjonal turistvei, og ferjesambandet inngår i denne. Sambandet har egen sommerrute med høyere frekvens for å betjene turisttrafikken til og fra Geiranger. I 2016 fraktet ferjen i gjennomsnitt 646 kjøretøy i døgnet og 820 personer. Sambandet var i 2016 det 18. mest trafikkerte etter antall personer.


== Referanser ==
Beorn

Beorn er en skikkelse i J.R.R. Tolkiens fantasiverden Midgard. 
Han hjelper Gandalf, Bilbo og de 13 dvergene i Hobbiten. Han gir dvergene og Bilbo hver sine ponnier og Gandalv får en hest. De bruker dem til å komme til Myrskog når de skal til Ensomfjellet for å få en skatt. Senere får Beorn ingen større rolle. Men i bøkene sies det at han var fetter av Radagast brun som er en av istarene (som Gandalv).
Ferjesambandet Stranda–Liabygda

Stranda–Liabygda er et ferjesamband i Stranda i Møre og Romsdal. Sambandet går mellom nord- og sørsiden av Storfjorden, er på 2,8 km og tar om lag 10 minutter. I Stranda ligger ferjekaia i sentrum, mens ferjekaia i Liabygda ligger på det øde stedet Gravaneset 200 høydemeter nedenfor Liabygda. Ferja fraktet i 2012 i gjennomsnitt 455 kjøretøy og 475 passasjerer i døgnet. Sambandet knytter sammen fylkesvei 650 (som har en arm ned til Gravaneset) på nordsida av fjorden med fylkesvei 60.
Fergesambandet åpnet 30. juni 1979 og samtidig ble sambandet Stranda-Stordal nedlagt. Sambandet ble lansert allerede i 1929. Veien til Gravaneset ble dels finansiert med bompenger.Noen kilometer lenger inne i fjorden krysser sambandet Eidsdal-Linge fjorden.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==
Ivar Svendsen

Ivar Svendsen (født 4. november 1929, død 9. oktober 2015) var en norsk skuespiller.


== Filmografi ==
1950 To mistenkelige personer (Gustav)
1958 Savnet siden mandag
1960 Omringet (Per)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ivar Svendsen på Internet Movie Database 
(en) Ivar Svendsen hos The Movie Database
Kari Øksnevad

Kari Øksnevad Skouen (født 18. februar 1926, død 24. april 2018) var en norsk pianist og skuespiller.
Hun var datter av  Toralv Øksnevad (1891–1975) og Amélie Semb (1892–1957). Kari Øksnevad var fra 1946 gift med regissøren Arne Skouen og sammen fikk de datteren, komponisten Synne Skouen (født 1950).Hun medvirket i to filmer, begge regissert av ektemannen. Øksnevad debuterte i 1958 i rollen som Jarmans hustru i Pastor Jarman kommer hjem og i 1960 spilte hun rollen som Anne Aulie i Omringet.


== Filmografi ==
1958 – Pastor Jarman kommer hjem
1960 – Omringet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kari Øksnevad på Internet Movie Database 
(en) Kari Øksnevad hos The Movie Database
Stor ståhai

Stor ståhai (orig. Shark Tale) er en amerikansk animert eventyrkomedie 2004. Filmen er regissert av Vicky Jenson, Bibo Bergeron og Rob Letterman, og har Will Smith, Robert De Niro, Renée Zellweger, Jack Black og Angelina Jolie som hovedstemmene.


== Handling ==
Den rappkjeftede lille fisken Oscar (Will Smith) er godt plantet på bunnen av næringskjeden, men vil gjerne helt opp til toppen, og er villig til å gjøre hva som helst for å få det til. Én dag blir en hai drept av et anker, og Oscar er tilfeldigvis til stede. Snart blir han kjent som "Haislakteren" og blir kjendis over natten, noe han tar imot med glede. Men da han blir venn med haien Lenny (Jack Black), samt at haimafiabossen Don Lino (Robert De Niro) gjerne vil ha hevn for den døde haien og hans beste venn Angie (Renée Zellweger) ikke lenger vil ha noe med ham å gjøre, begynner han å innse at kjendislivet kanskje ikke var så storartet som han hadde ventet.


== Rolleliste ==


=== Originale stemmer ===
Will Smith i rollen som Oscar
Robert De Niro i rollen som Don Lino
Renée Zellweger i rollen som Angie
Jack Black i rollen som Lenny
Angelina Jolie i rollen som Lola
Martin Scorsese i rollen som Sykes
Ziggy Marley i rollen som Ernie
Doug E. Doug i rollen som Bernie
Michael Imperioli i rollen som Frankie
Vincent Pastore i rollen som Luca
Peter Falk i rollen som Don Feinberg
Katie Couric i rollen som Katie Current
David Soren i rollen som Shrimp/Worm/Starfish #1/Killer Whale #2
David P. Smith i rollen som Crazy Joe
Shelley Morrison i rollen som Mrs. Sanchez
Christina Aguilera i rollen som seg selv (ukredittert)
Missy Elliott i rollen som Missy (ukredittert)


=== Norske stemmer ===
Jonna Støme i rollen som Oscar
Otto Jespersen i rollen som Don Lino
Janne Formoe i rollen som Angie
Anders Bye i rollen som Lenny
Åsne Seierstad i rollen som Hei-reporter
Lena Meieran som Lola


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Shark Tale – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Stor ståhai på Internet Movie Database 
(no) Stor ståhai hos Filmfront 
(sv) Stor ståhai i Svensk Filmdatabas 
(da) Stor ståhai i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Stor ståhai på Allociné 
(nl) Stor ståhai på MovieMeter 
(en) Stor ståhai på AllMovie 
(en) Stor ståhai på Turner Classic Movies 
(en) Stor ståhai på Rotten Tomatoes 
(en) Stor ståhai på Metacritic
Liste over kulturminner i Lesja

Liste over kulturminner i Lesja er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Lesja. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Lesja – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Nordre Land

Liste over kulturminner i Nordre Land er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Nordre Land. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Nordre Land – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Tomblaine

Tomblaine er en kommune i departementet Meurthe-et-Moselle i regionen Grand Est nordøst i Frankrike.


== Historie ==
Det kan belegges bosetting i Tomblaine-området så langt tilbake som 300 år f.Kr., i gallo-romesk tid.
På 1600-tallet raste kriger og hungersnød i området. Folketallet falt dramatisk, men tok seg senere opp igjen. I 1770 tilhørte buens borg prins Ludvig, den fremtidige konge av Frankrike.
Kommunen ble ødelagt under den tyske okkupasjon i 1944. Men den ble senere gjenoppbygd.


== Sport ==
Etappe 7 av Tour de France 2012 den 7. juli startet i denne landsbyen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tomblaine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunedata INSEE
Liste over kulturminner i Etnedal

Liste over kulturminner i Etnedal er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Etnedal. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Etnedal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Liste over kulturminner i Skjåk

Liste over kulturminner i Skjåk er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Skjåk. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Skjåk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Gjølsjøen

Gjølsjøen er en langstrakt innsjø 114 meter over havet øst for Øymarksjøen i Marker kommune, Viken. Vannet har tilsig fra bekker i øst og nord, og avløp mot vest gjennom Bøenselva til Øymarksjøen. Store deler av nedbørfeltet ligger i jordbruksområder. Vannet ble dessuten omkring 1850 senket cirka 2 meter, og sammen med stort tilsig av næringsstoffer har dette medført betydelig gjengroing.
Vannet er grunt, med største dyp 4,2 meter i den sørlige delen. Den nordlige delen er bare 1,7 meter på det dypeste.Vannet inkludert breddene ble vernet som Gjølsjøen naturreservat i 1992.


== Referanser ==
Liste over kulturminner i Lom

Liste over kulturminner i Lom er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Lom. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Lom – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Bakås skanse

Bakås skanse (også kalt Bakåsen skanse, skansene ved Bakåsen, skansene ved Bakåspasset mv.) var en del av et forsvarsverk (festningsverk) etablert på begynnelsen av 1700-tallet rundt hovedstaden Christiania. Bakås skanse ligger i dagens bydel Alna i Oslo, ved Ellingsrud. Bakås skanse var i kamp i 1716, da Karl XII angrep Norge under det første Norgesfelttoget i den store nordiske krig og gikk mot Christiania. 
Den 14. mars 1716 ble skansen angrepet, men holdt stillingen, og svenskene måtte trekke seg tilbake. En annen rute mot hovedstaden ble valgt. Svenskene kom til Christiania, beleiret Akershus festning og byen, men klarte ikke å innta festningen.
I dag er restene av festningsverket som kan sees, fredet. På Bakås, nær Bakås skole og blokkbebyggelsen, ligger disse restene av skansen lett tilgjengelig for besøkende, men de er ikke godt skiltet. Skansen er heller ikke særlig synlig i terrenget, men man får et godt inntrykk av dens gode strategiske plassering. Skansen ble restaurert og ryddet i årene etter 2000, og i 2005 ble avslutningen av dette arbeidet markert med gjenskaping av den historiske trefningen i 1716.


== Eksterne lenker ==
«Bakås skanse». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Run Samson Run

«Run Samson Run» er en amerikansk popsang, skrevet av Neil Sedaka og Howard Greenfield. Den ble spilt inn av Sedaka. Run Samson Run ble utgitt på single i 1961. Sangen er med på hans album, Neil Sedaka Sings Little Devil and His Other Hits, og er også med på albumet, Neil Sedaka Sings His Greatest Hits (1959–1963). Det musikalske akkompagnementet er med Stan Applebaum and His Orchestra.
Teksten tar for seg den bibelske historien om Samson og Delilah, tilpasser den til en moderne kjærlighetshistorie og kommenterer  forholdet mellom menn og kvinner.


== Coverversjoner ==
I 1963, laget den kvinnelige sangeren, Chang Loo (1932–2009) fra Hong Kong, en coverversjon av sangen med tittelen «Run Samson Run»«»/英雄美人», på henholdsvis engelsk og mandarin-kinesisk, på sitt LP-album An Evening With Chang Loo for EMI Columbia Records.


== Svensk versjon ==
Den svenske tittelen er «Blås, mamma, blås».


=== Innspilling ===
Ewa Roos. Utgitt på LP-platen Ewa Roos (Grand Prix GP 9985) i 1970.


== Listeplassering ==
Versjonen til Sedaka ble en hit i USA og nådde en 28.-plass på Billboard Hot 100-listen.
Liste over kulturminner i Vågå

Liste over kulturminner i Vågå er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Vågå. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk. 


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Vågå – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren
Josef Kreiner

Josef Kreiner (født 15. mars 1940 i Wien) er en østerriksk japanolog. Fra 1977 til han ble pensjonist var han professor i japanologi ved Universitetet i Bonn og direktør for universitetets japanologiske seminar.


== Biografi ==
Kreiner er en pioner for den etnologisk orienterte japanforskningen, og spesialist på Okinawa og Ainu. Han er i tillegg medstifter av European Association of Japan Studies (forkortet EAJS; Kreiner var president fra 1973 til 1980), direktør ved Deutsches Institut für Japanstudien (DIJ) og grunnlegger av Philipp-Franz-von-Siebold-Stiftung, (forkortet BMBF; Kreiner var direktør fra 1988–1996). Kreiner har gått i lære hos Alexander Slawik. Fra 1971 frem til sin ansettelse i Bonn i 1977 var Kreiner ordentlicher Universitätsprofessor i japanologi og leder av instituttet ved sammen navn ved Universitetet i Wien. Efter at han ble pensjonist har han arbeidet som professor med særoppgaver ved Hōsei-universitetet. Ved siden av dette leder han det nylig grunnlagte International Association for Ryukyuan/Okinawan Studies (IAROS). 


== Bibliografi ==
(red.): Kleine Geschichte Japans, Reclam, Stuttgart 2010. ISBN 978-3-15-010783-6
Japanese Collections in European Museums. Bier'sche Verlagsanstalt, Bonn 2005. 2 bd. (anmeldelse)
Der Russisch-Japanische Krieg 1904/05. Bonn Univ. Press, Bonn 2005.
Ryûkyû in World History. Bier'sche Verlagsanstalt, Bonn 2001.


== Utmerkelser ==
Korresponderende medlem av Österreichische Akademie der Wissenschaften, 1980
Japan Foundations «spesialpris», 1987
Medlem av Academia Europaea, 1991
Higa-Shunchō-prisen til Gesellschaft für Kulturforschung Okinawa, 1995
Yamagata-Bantō-prisen til Ôsaka-prefekturet, 1996
«Culture Award» fra Okinawa Times, 1996
Bundesverdienstkreuz 1. klasse, 1996
Österreichisches Ehrenkreuz für Wissenschaft und Kunst, I. klasse, 1997
Medlem av Nordrhein-Westfälische Akademie der Wissenschaften, 1997
Utnevnelse til æresdoktor ved School of Social Sciences ved Kwansei Gakuin University, 1998
Eugen und Ilse Seibold-Preis til DFG for sitt fremme av den gjensidige kulturforståelsen mellom Tyskland og Japan, 2005
Den oppadstigende sols orden med gullstråler, 2006
Utvalgt til æresmedlem av European Association of Japanese Studies (EAJS), 2008


== Referanser ==


== Videre lesning ==
Ölschleger, Hans-Dieter Ölschleger, red. Theories and Methods in Japanese Studies: Current State and Future Developments; Papers in Honor of Josef Kreiner. Bonn UP, 2008. ISBN 978-3-89971-355-8.


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Josef Kreiner i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
Oppføring på nettsidene til Universitetet i Bonn
The Japan Foundation Awards
International Association for Ryukyuan/Okinawan Studies
Liste over kulturminner i Nord-Fron

Liste over kulturminner i Nord-Fron er en oversikt over fredede og/eller bevaringsverdige bygninger og elementer i Nord-Fron. Data er hentet fra Riksantikvarens liste over kulturminner.
ID-nummer består av et lenket tall som går direkte til det aktuelle kulturminnet i Kulturminnesøk.


== Kilder ==
Lista er basert på Riksantikvarens liste over kulturminner, klikkbar lenke til hvert enkelt kulturminne finnes i første kolonne i tabellen.


== Eksterne lenker ==
(en) Cultural heritage monuments in Nord-Fron – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kulturminnesøk hos Riksantikvaren