jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Skattkista

Skattkista (1951-53) er et norsk leksikon i fire bind, utgitt av Tanum med stoffredaktørene Nic. Stang og Hjalmar Helgesen,  Fridthjof Sørensen som billedredaktør, redaksjonssekretær Helga Lund Prestrud og drøyt femti fagfolk.  At det var nyskapende mente forlagseier Johan Grundt Tanum, som utdypte «I de to sideløpende spalter gir den følgende: I den ene oppslagsstoff i leksikonform, i den andre artikler om emner som er viktige».
Altså, 1) mange korte vanlige leksikon-artikler i alfabetisk rekkefølge (forfattet for det meste, av Hjalmar Helgesen), og 2) noen få utvalgte lange artikler som gikk i dybde (forfattet av inviterte fagfolk). Forlagssjefen poengterte også at «dette verket skal tjene som bindeledd i hjemmene mellom eldre og ungdommen».  Fjerde og siste bind utkom våren 1953.

A-For (383 sider, 1951)
For – Kop (367 sider, 1952)
Kor – Prop,  (372 sider, 1952)
Pros – Å (491 sider, 1953)Et revidert opplag i 1960 hadde følgende inndeling

A – Fi (434 sider, 1959)
Fj – Kop (467 sider, 1960)
Kor – Rh (495 sider, 1960)
Ri – Å (512 sider, 1960)


== Referanser ==
Maja Fjæstad

Kerstin Maria «Maja» Fjæstad (født Hallén 30. mai 1873 i Hörby församling, død 15. november 1961 i Arvika) var en svensk kunstner.
Hun var et av medlemmene i Rackengruppen i Arvika som ble dannet av henne selv, mannen Gustaf og skulptøren Christian Eriksson. Dette kom senere til å bli sentrum for en rekke produktive kunstnere. Maja og Gustav holdt kurs i veving. Hennes betydning for husflid i Värmland var stor.
Hun stod modell for Christian Erikssons byste av Jenny Lind på Kungliga Operan i Stockholm.
Hennes første ordentlige bestilling var en pute til Hjalmar Lundbohms bolig i Kiruna. Fjæstad fikk sitt gjennombrudd som kunstner allerede i 1897 ved en av utstillingene til Konstnärsförbundet. Hun hadde stor suksess som portrettmaler, ikke minst ved utstillinger i England, der hennes malerier ble tatt i samlingene til Londons kunstmuseer. I senere over gikk hun over til tre- og linoleumssnitt, og hennes blomstermotiver er godt kjent, blant annet «Björkhänge».
I 1922 dannet hun sammen med kolleger foreningen Arvika Konsthantverk med en butikk for salg av sine produkter. Butikken, som har vært i samme lokale siden 1924, er Sveriges eldste spesialbutikk for lokalt kunsthåndverk.
15. juli 1898 giftet hun seg med Gustaf Fjæstad i Väsby kyrka, Väsby församling. Paret fikk fire barn.


== Referanser ==
Rackstadmuseet

Rackstadmuseet i Arvika er et svensk kunstmusem.
Museet presenterer verk av kunstnerne i Rackstadgruppen samt øvrige tidligere og nåværende kunstnere og kunsthåndverkere i Arvikabygden. 


== Eksterne lenker ==
Rackstadmuseets nettsted
Solveig Widerøe

Solveig Agnes Widerøe (født Schrøder 9. april 1914, død 16. september 1989) var en norsk motstandskvinne, av Gunnar Sønsteby omtalt som «en sentral person i motstandsbevegelsen fra desember 1942». Hun hadde to barn og mannen Viggo Widerøe (flyger) var i tyske konsentrasjonsleire, mens hun selv bedret matforsyning i Danskehjelpen og ga dekning i Voksenlia til britiske offiserer på oppdrag i Norge, samt ly og pleie til en sterkt skadet Birger Rasmussen.
Med Viggo Widerøe giftet hun seg i 1935 og ble med på flyveoppdrag i polare strøk, som i 1936-37 da ekspedisjonen «Thorshavn IV» reiste til Øst-Antarktis for luftfotografering.  Datteren Turi Widerøe (født 1937) ble den første kvinnelige flyger i et større flyselskap da hun i 1968 ble flyger i SAS. Solveigs foreldre var ingeniøren Olaf Schrøder (1882–1956) og Klara Emilie Stange (født 1881).


== Referanser ==
Liste over norske hørespill

Dette er en liste over hørespill med norsk tale.


== Kilder ==
NRK Radioteateret 1952 – 2005 – NRKs hørespill fra 1952 til 2005
Erling Mehls arkiv over hørespill
Krim og spenning 1947 – 2007 (NRK)
1176 Lucidor

1176 Lucidor er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 15. november 1930 av Eugène Joseph Delporte ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.


== Eksterne lenker ==
(en) 1176 Lucidors baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1176 Lucidors oppføring hos Minor Planet Center
1198 Atlantis

1198 Atlantis er en Mars-kryssende asteroide. Den ble oppdaget 7. september 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1198 Atlantisʼ baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1198 Atlantisʼ oppføring hos Minor Planet Center
1201 Strenua

1201 Strenua er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 14. september 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1201 Strenuas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1201 Strenuas oppføring hos Minor Planet Center
1202 Marina

1202 Marina er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaget 13. september 1931 av Grigoriy N. Neujmin ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.


== Eksterne lenker ==
(en) 1202 Marinas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1202 Marinas oppføring hos Minor Planet Center
1203 Nanna

1203 Nanna er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 5. oktober 1931 av Max Wolf ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1203 Nannas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1203 Nannas oppføring hos Minor Planet Center
1204 Renzia

1204 Renzia er en Mars-kryssende asteroide. Den ble oppdaget 6. oktober 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1204 Renzias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1204 Renzias oppføring hos Minor Planet Center
1205 Ebella

1205 Ebella er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 6. oktober 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1205 Ebellas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1205 Ebellas oppføring hos Minor Planet Center
1206 Numerowia

1206 Numerowia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 18. oktober 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1206 Numerowias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1206 Numerowias oppføring hos Minor Planet Center
1207 Ostenia

1207 Ostenia er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Eos. Den ble oppdaget 15. november 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1207 Ostenias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1207 Ostenias oppføring hos Minor Planet Center
1208 Troilus

1208 Troilus er en trojansk jupitertrojan og ligg i L5-lagrangepunktet til Jupiter. Den ble oppdaget 31. desember 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1208 Troilusʼ baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1208 Troilusʼ oppføring hos Minor Planet Center
1209 Pumma

1209 Pumma er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Hygiea. Den ble oppdaget 22. april 1927 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1209 Pummas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1209 Pummas oppføring hos Minor Planet Center
1210 Morosovia

1210 Morosovia er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Eos. Den ble oppdaget 6. juni 1931 av Grigoriy N. Neujmin ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1210 Morosovias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1210 Morosovias oppføring hos Minor Planet Center
1211 Bressole

1211 Bressole er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 2. desember 1931 av Louis Boyer ved Observatoire astronomique d’Alger - Bouzaréah i Alger.


== Eksterne lenker ==
(en) 1211 Bressoles baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1211 Bressoles oppføring hos Minor Planet Center
1212 Francette

1212 Francette er en asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaget 3. desember 1931 av Louis Boyer ved Observatoire astronomique d’Alger - Bouzaréah i Alger.


== Eksterne lenker ==
(en) 1212 Francettes baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1212 Francettes oppføring hos Minor Planet Center
1213 Algeria

1213 Algeria er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 5. desember 1931 av Guy Reiss ved Observatoire astronomique d’Alger - Bouzaréah i Alger.


== Eksterne lenker ==
(en) 1213 Algerias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1213 Algerias oppføring hos Minor Planet Center
1214 Richilde

1214 Richilde er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 1. januar 1932 av Max Wolf ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1214 Richildes baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1214 Richildes oppføring hos Minor Planet Center
1215 Boyer

1215 Boyer er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Maria. Den ble oppdaget 19. januar 1932 av Alfred Schmitt ved Observatoire astronomique d’Alger - Bouzaréah i Alger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1215 Boyers baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1215 Boyers oppføring hos Minor Planet Center
1216 Askania

1216 Askania er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 29. januar 1932 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1216 Askanias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1216 Askanias oppføring hos Minor Planet Center
1217 Maximiliana

1217 Maximiliana er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 13. mars 1932 av Eugène Joseph Delporte ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.


== Eksterne lenker ==
(en) 1217 Maximilianas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1217 Maximilianas oppføring hos Minor Planet Center
1218 Aster

1218 Aster er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 29. januar 1932 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Eksterne lenker ==
(en) 1218 Asters baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1218 Asters oppføring hos Minor Planet Center
1219 Britta

1219 Britta er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Flora. Den ble oppdaget 6. februar 1932 av Max Wolf ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1219 Brittas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1219 Brittas oppføring hos Minor Planet Center
1220 Crocus

1220 Crocus er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Eos. Den ble oppdaget 11. februar 1932 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1220 Crocusʼ baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1220 Crocusʼ oppføring hos Minor Planet Center
1221 Amor

1221 Amor er en Amor-asteroide. Den ble oppdaget 12. mars 1932 av Eugène Joseph Delporte ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.


== Eksterne lenker ==
(en) 1221 Amors baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1221 Amors oppføring hos Minor Planet Center
1222 Tina

1222 Tina er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 11. juni 1932 av Eugène Joseph Delporte ved Observatoire Royal de Belgique i Uccle.


== Eksterne lenker ==
(en) 1222 Tinas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1222 Tinas oppføring hos Minor Planet Center
1223 Neckar

1223 Neckar er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Koronis. Den ble oppdaget 6. oktober 1931 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1223 Neckars baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1223 Neckars oppføring hos Minor Planet Center
1224 Fantasia

1224 Fantasia er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget 29. august 1927 av Sergej Beljavskij og Nikolaj Ivanov ved Krim-observatoriet i Simeiz på Krimhalvøya.


== Eksterne lenker ==
(en) 1224 Fantasias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1224 Fantasias oppføring hos Minor Planet Center
1225 Ariane

1225 Ariane er en hovedbelteasteroide og går i bane innenfor asteroidefamilien Flora. Den ble oppdaget 23. april 1930 av Hendrik van Gent ved Union Observatory i Johannesburg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1225 Arianes baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 1225 Arianes oppføring hos Minor Planet Center
Varig gode

Et varig gode er et økonomisk gode som har en lang levetid og kan gi nytte over tid istedenfor å bli konsumert med en gang. Siden disse godene lever over en lengre periode så har konsumentene en lengre periode hvor godet kan kjøpes inn. Siden kjøp av slike goder kan utsettes over lengre perioder fører dette til at disse spesifikke godene har en mindre elastisitet i det lange løp og større elastisitet i det korte løp, i motsetning til ikke-varige goder.


== Se også ==
Konsumvare


== Referanser ==
Studiestræde (København)

Studiestræde er en gate i Pisserenden i Indre By i København. Gaten er ca. 600 meter lang og går fra Bispetorvet i øst mot Axeltorv.
Gaten het opprinnelig Rådhusstræde fordi bygningen på hjørnet av Nørregade har vært byens rådhus. Bygningen fungerer nå som  bispegård. Gården ble overdratt til Københavns Universitet i 1479 og ble deretter kalt Studiegården og da skiftet gaten navn til Studiestræde.
Studiestræde har hatt flere prominente innbyggere opp gjennom tidene. I nr. 31 bodde Christian Sørensen som oppfant verdens første typografiske settemaskin og i professorgården i nr. 6 hadde Hans Christian Ørsted sitt kjemiske laboratorium fra 1823. Jacob Jacobsen Dampe, bodde i nr. 3 fra 1790.


== Referanser ==
Axeltorv (København)

Axeltorv er en plass i København omkranset av Vesterbrogade, Axelborg, Scala, Cirkusbygningen og Palads Teatret.
Plassen ble anlagt i 1917 og er oppkalt etter Københavns grunnlegger Absalon. Området var tidligere en del av Vester Farimagsgade (tidligere Farimagsvejen) og fungerte som plass for Københavns hovedbanegårds hovedinngang. 
Arkitekt Mogens Breyen sto for en ny plassdannelse i årene 1988–92 sammen med billedhugger Mogens Møller. Arbeidet ble premiert med Københavns Kulturfonds premie i 1993. Plassen består av et gulv med bornholmske granittfliser, en rekke av trær, en speildam eller fontene samt ni vaser av bronse. Dammen og vasene symboliserer solen og planetene, og den relative distanse vasene imellom avspeiler avstander i solsystemet.


== Se også ==
Axel Towers


== Referanser ==
Bispetorv (København)

Bispetorv er et torv i København som  ligger på hjørnet av Nørregade og Studiestræde. Torvet var sentrum i middelalderbyen København. 
Torvet er preget av Vor Frue kirkes inngangsparti som vender ut mot torvet og Reformationsmonumentet utført av Max Andersen og Harald Lønborg-Jensen fra 1937–41.


== Eksterne lenker ==
Bispetorvet 1-3 hos Pisserenden
Beskrivelse av Bispetorv på indenforvoldene.dk
Reformationsmonumentet hos Kbh. kommune
Gudrun Collett

Gudrun Collett (født von der Lippe 14. februar 1890 på Eidsfoss, død 19. november 1961 i Málaga) var en norsk forretningskvinne, kjent motstandskvinne under den andre verdenskrig der hun var aktiv i Danskehjelpen som fikk mat til det okkuperte Norge.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Hun var datter av ingeniør Jacob von der Lippe (1856–1935) som i 1879 kjøpte det konkursrammede Eidsfos Jernverk med Christian Olsen.  I 1910 ektet hun ingeniør Emil Collett (1875-1940) som i 1933 fant opp vitamindrikken Sana-Sol. Han døde av hjernesvulst i 1940.


=== Annen verdenskrig ===
Gudrun Collett ble aktiv i Danskehjelpen, hvor hun i 1943 startet «Danskehjelpens suppestasjoner» blant andre sammen med pastor Dagfinn Hauge  og Katrine Arnesen (overlærer ved Sagene skole). Arbeidet med suppestasjonene ble etterhvert ledet av Helga Evang. Uten at "nr. 24" og "nr. 28" (d.e. Gudrun Collett og Borghild Hammerich) hadde full kontroll over Danskehjelpen, hadde alle hadde vært ille ute, skriver Max Manus. Deler av danskematen ble lagret i kjelleren av hennes butikk, von der Lippes møbelforretning i Stortingsgaten 12.  I hennes hjem i Nordraaks gate 9 var det  «hemmelige sentraler, våpenlagre, m.m.». Her serverte hun og datteren (også aktiv i motstandshjelpen) ofte middag i det skjulte til  Gunnar Sønsteby. Det illegale arbeidet gjorde at hun i 1944 måtte flykte til Sverige. Oberst Wettres gård i Nannestad var mellomstasjon på ruten. På grensen ble hun tatt imot av Max Manus.
Det synet jeg møtte [på grensen] vil alltid stå for meg som et av mitt livs kjæreste minner. En slank vakker dame kom energisk travende oppover stien med koffert i hånden, og en flott leopardpels slengt over armen. Jeg gikk ut, hun stoppet, og sa på et fortryllende Oslo-språk: God morgen, er dette Sverige?


=== Etterkrigstiden ===
I 1945 ble det satt i gang en pengeinnsamling i Norge som takk til Danmark for Danskehjelpen. Gudrun Collett satt i innsamlingskomiteen som organiserte arbeidet, sammen med blant andre professor Kristine Bonnevie, pastor Dagfinn Hauge, konservator Johan Henrik Langaard, dr. med. Håkon Rasmussen og Norges Banks sjefdirektør Nicolai Rygg. For de innsamlede midlene ble Lysebu kjøpt og gitt som nasjonalgave til Fondet for dansk-norsk samarbeid. For at Lysebu skulle bli i stand til å fylle sitt nye formål – å ta imot Fondets danske stipendiater – var det nødvendig med store endringer. Collett satt i utvalget som hadde ansvar for innredning og utvidelser av stedet. Med hjelp av sin stab av medarbeidere la hun ned et stort arbeid når det gjaldt utsmykning og anskaffelse av innbo og utstyr. Planene for innredningen ble utarbeidet av Gudrun Collett i samarbeid med interiørarkitekt Eva Nordsveen, som var sjef for designavdelingen i Colletts møbel- og arkitektfirma Von der Lippe A/S.Sammen med Lysebus arkitekt, Magnus Poulsson, var Collett og Nordsveen med på å legge grunnlaget for den stil og kvalitet som fortsatt preger Lysebu.
I 1950 satt hun i styret for Norsk-Tsjekkoslovakisk Hjelpeforening som var ledet av Carl P. Wright.


== Utmerkelser ==
Den kgl. danske belønningsmedalje 1947


== Referanser ==
Bernhard Ludvig Essendrop

Bernhard Ludvig Essendrop (født 21. desember 1812 i Christiania, død 13. mars 1891) var stortingsrepresentant, stortingspresident og domprost i Nidarosdomen. 
Han var sogneprest i Strinda og Bakklandet fra 1851 til 1876, og ordfører i bygda i 2 perioder 1862–65 og 1868–73. Fra 1876 var han domprost.
Han ble valgt til Stortinget i 1862, 1865 og 1874 som representant for Søndre Trondhjems Amt; og som vararepresentant i 1871; og i 1877 og 1880 som representant for byvalgkretsen Trondhjem og Levanger..
Essendrop var lagtingspresident i sin tredje valgperiode og stortingspresident fra 1874. I sine første perioder tilhørte han Stortingets liberale fløy, sammen med Johan Sverdrup, Johannes Steen og Ole Richter; senere ble han mer moderat/konservativ.Essendrop var preses i Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab fra 1874 til 1883. Han var bror av statsråd og biskop Carl Peter Parelius Essendrop. Essendrops gate i Trondheim er oppkalt etter ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bernhard Ludvig Essendrop – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Bernhard Ludvig Essendrop hos Norsk senter for forskningsdata
Liste over europeiske stadioner

Det følgende er en liste over europeiske stadioner, rangert etter kapasitet (maksimalt antall tilskuere). Kapasiteten som er angitt, er den permanente totalkapasiteten, inkludert både sitteplasser og ståplasser, men uten mulighet for midlertidig plassering av ytterligere seter. 
De aller fleste stadioner i Europa blir brukt til fotball. 
Alle stadioner med en kapasitet på over 35 000 er inkludert på listen.
En stjerne markerer at laget ikke spiller samtlige hjemmekamper på denne stadionet. 


== Nåværende stadioner ==


== Referanser ==
Adler Mannheim

Adler Mannheim er et tysk ishockeylag fra Mannheim, startet i 1994, og dermed spiller en av grunnleggerne av den Deutsche Eishockey Liga. Det første laget ble satt ut i 1994 som en GmbH grunnlagt i 1938 av Mannheimer ERC, er den opprinnelige klubben fortsatt ansvarlig for lavere divesjon, kvinne-og ungdomsfotball. Adler Mannheim spiller sine hjemmekamper siden 2005 i 13 600-seters SAP Arena, seks tyske mesterskap, inkludert en rekord på fem siden grunnleggelsen av DEL. Fargene på Adler Mannheim, Mannheim byen fargene mørk blå, hvit og rød.


== Eksterne lenker ==
http://www.adler-mannheim.de/ på tysk
(de) Offisielt nettsted 
(en) Adler Mannheim – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Adler Mannheim – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
2. etappe av Giro d’Italia 2011

2. etappe av Giro d'Italia 2011 ble kjørt den 8. mai 2011 og gikk mellom Alba og Parma. Sebastian Lang gikk i et enmansbrudd tidlig på etappen og satt alene i over 200 kilometer med en ledelse som på det meste kom opp i 19 og et halv minutt. Dermed var han først over den eneste kategoriserte stigningen på etappen og sikret seg den første klatretrøya under den 94. utgaven av Giroen. 
Inn mot mål var feltet samlet og veteranen Alessandro Petacchi viste seg sterkest i spurten. Italieneren sikret seg sin 22. etappeseier i rittet og den røde poengtrøyen. Spurten i Parma var kontroversiell da Mark Cavendish mente at Petacchi hadde sperret for han ved å bytte bane to ganger underveis i innspurten, men ingen grep ble tatt for å diskvalifisere Lampre-ISD-rytteren. Dagen var dog ikke helsvart for Cavendish som kunne ikle seg den rosa ledertrøyen etter målgang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Resultater på gazzetta.it
(it) Resultater på gazzetta.it
Kölner Haie

Kölner Haie er en ishockeyklubb fra Köln i tyskland som ble stiftet i 1972 av splitting av fra Köln EK. 1994 var klubben med på grunnleggelsen av Deutsche Eishockey Liga, og er fortsatt DEL medlem. Siden 1973 har Kölner Haie spilt kontinuerlig i Deutsche Eishockey Liga, og var åtte ganger tysk mester. Den profesjonelle divisjonen opererer som en begrenset ansvar under det offisielle navnet «Köln Hockey Company, Haien", den opprinnelige klubben der ungdommen og amatør divisjon er integrert med, siden 2005. Fargene i begge klubber er rødt, hvitt og svart.


== Meriteter ==
Tysk mestere
1977, 1979, 1984, 1986, 1987, 1988, 1995, 2002
Tysk Cup vinner 2004
European vice-vinnere i 1985 og 1996
Spengler Cup Winners 1999


== Eksterne lenker ==
http://www.haie.de/ på tysk
Offisielt nettsted 
(en) Kölner Haie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Valle Central (Chile)

Valle Central (Ofte kalt «Central Valley», men denne engelske betegnelse bør unngås da den lett forveksles med den nordamerikanske Central Valley), er en forsenkning mellom de chilenske kystfjellene og Andesfjellene. Avhengig av sammenhengen den brukes i kan betegnelsen Valle Central stå for minst tre geografiske områder: 

I sin geografisk sett snevreste  betydning står Valle Central for vinregionen Valle Central (Central Valley (Chile)), som strekker seg fra Santiago og sørover til Biobío-regionen.I sin geografisk sett videste betydning er Valle Central ensbetydende med Valle Longitudinal, den geologiske forsenkningen som gir en nærmest uavbrutt dalsenkning fra Pampa del Tamarugal i Atacama-ørkenen i nord (20° S) til Ofqui-eidet ved  46°S. Den sørligste delen av denne dalsenkningen ligger under vann, og de avgrensende fjellene i vest ligger på øyer.Den vanligste avgrensningen av Valle Central er fra rett nord for Santiago til Puerto Montt, hvorfra forsenkningen fortsetter under havet.
Campanoøyene

Campanoøyene (italiensk Arcipelago Campano) er en øygruppe i Tyrrenhavet sørvest i Italia. Den består av de fem øyene Capri, Ischia, Nisida, Procida og Vivara, som alle er en del av provinsen Napoli.
I antikken hadde øygruppen navnet Isole Partenopee (Partenopeeøyene) og inkluderte opprinnelig De pontinske øyer. I dag blir disse øyene regnet som en egen øygruppe.