Balzanprisen

Balzanprisen (italiensk: Premio Balzan, fransk: Prix Balzan, tysk: Preis Balzan) er en sveitsisk-italiensk pris innstiftet av Lina Balzan til minne om hennes far, avis- og forretningsmannen Eugenio Balzan. Prisen tildeles for innsats i humaniora og samfunnsfag, naturvitenskap og medisin, samt for fredsskapende arbeid. Den ble første gang utdelt i 1961. 
Prisen utdeles i to hovedkategorier og én særkategori. Hovedkategoriene gjelder innsats innen humaniora, samfunnsfag og kunst, og innen naturvitenskap fysikk, matematikk, naturvitenskap og medisin. Innen hver kategori skifter de spesifikke fagfeltene fra år til år. Det deles årlig ut priser til to personer i hver hovedkategori. Mottagerne må ha utmerket seg på internasjonalt nivå innen sitt fagfelt. Særkategorien dekker innsats for humanitet, fred og brorskap mellom folkene. Prisen deles her ikke ut årlig, men minst hvert tredje år.I 2020 var prispengene på 750 000 sveitsiske franc.


== Mottagere ==
Disse har mottatt prisen:
2020Susan Trumbore, USA/Tyskland, geodynamikk
Joan Martinez Alier, Spania, humanioras og samfunnsvitenskapenes respons på klimaendringer
Jean-Marie Tarascon, Frankrike, materialvitenskap for fornybar energi
Antônio Augusto Cançado Trindade, Brasil, menneskerettigheter2019Michael Cook, Storbritannia/USA, islamstudier
Luigi Ambrosio, Italia, teori knyttet til partielle differensialligninger
Jacques Aumont, Frankrike, filmteori
forskningsgruppen bestående av Erika von Mutius, Klaus Rabe, Werner Seeger og Tobias Welte, Tyskland, respirasjonens patofysiologi2018Eva Kondorosi, Ungarn/Frankrike, kjemisk økologi
Detlef Lohse, Nederland/Tyskland, fluiddynamikk
Jürgen Osterhammel, Tyskland, globalhistorie
Marilyn Strathern, Storbritannia, sosialantropologi
Terre des hommes, Sveits, humanitet, fred og folkenes brorskap2017Bina Agarwal, India og Storbritannia, kjønnsstudier
Aleida Assmann og Jan Assmann, Tyskland, kollektivt minne
Michaël Gillon, Belgia, Solens planetarsystem og eksoplaneter
James P. Allison og Robert D. Schreiber, USA, immunologisk tilnærming til kreftbehandling2016Piero Boitani, Italia, komparativ litteraturvitenskap
Federico Capasso, USA og Italia, anvendt fotonikk
Reinhard Jahn, Tyskland,  molekylær og cellulær nevrovitenskap2015Hans Belting, Tyskland, europeisk kunsthistorie (1300–1700)
Francis Halzen, Belgia og USA, astropartikkelfysikk
David Michael Karl, USA, oseanografi
Joel Mokyr, USA og Israel, økonomisk historie2014Ian Hacking, Canada, epistemologi og sinnsfilosofi
Dennis Sullivan, USA, matematikk
David Tilman, USA, planteøkologi
Mario Torelli, Italia, klassisk arkeologi2013Alain Aspect, Frankrike, kvanteinformasjon og -kommunikasjon
Manuel Castells, Spania/USA, sosiologi
Pascale Cossart, Frankrike, infeksjonssykdommer
André Vauchez, Frankrike, middelalderhistorie2012Ronald Dworkin, USA, rettsfilosofi
Reinhard Strohm, Tyskland, musikkvitenskap
Kurt Lambeck, Australia, geologi
David Baulcombe, Storbritannia, epigenetikk2011Peter R.L. Brown, Irland, antikkens historie
Bronislaw Baczko, Polen, studier av opplysningstiden
Russell Scott Lande, Storbritannia/USA, teoretisk biologi og bioinformatikk
Joseph Ivor Silk, Storbritannia/USA, universets tidlige historie2010Manfred Brauneck, Tyskland, teaterhistorie
Carlo Ginzburg, Italia, europeisk historie 1400-1700
Jacob Palis, Brasil, matematikk
Shinya Yamanaka, Japan, stamcelleforskning2009Terence Cave, Storbritannia, litteratur etter år 1500
Michael Grätzel, Sveits/Tyskland, forskning på nye materialer
Brenda Milner, Canada/Storbritannia, kognitiv nevrovitenskap
Paolo Rossi Monti, Italia, vitenskapshistorie2008Wallace S. Broecker, USA, klimaforskning
Maurizio Calvesi, Italia, figurativ kunst etter år 1700
Ian H. Frazer, Australia, preventiv medisin, herunder vaksiner
Thomas Nagel, USA/Serbia, moralfilosofi2007Sumio Iijima, Japan, nanovitenskap
Bruce A. Beutler og Jules A. Hoffmann, USA/Frankrike, uspesifikt immunforsvar
Michel Zink, Frankrike, europeisk litteratur 1000-1500
Rosalyn Higgins, Storbritannia, internasjonal rett etter 1945
Karlheinz Böhm, Østerrike, humanitet, fred og folkenes brorskap2006Ludwig Finscher, Tyskland, vestlig musikk siden år 1600
Quentin Skinner, Storbritannia, politisk idéhistorie
Andrew Lange og Paolo de Bernardis, USA/Italia, astronomi og astrofysikk
Elliot Meyerowitz og Christopher R. Somerville, USA/Canada, plantenes molekylærgenetikk2005Lothar Ledderose, Tyskland, asiatisk kunsthistorie
Peter Hall, Storbritannia, sosial og kulturell byhistorie siden begynnelsen av det 16. århundre
Peter Grant og Rosemary Grant, Storbritannia/USA, populasjonsbiologi
Russell J. Hemley og Ho-Kwang Mao, USA/Kina, mineralfysikk2004Andrew Colin Renfrew, Storbritannia, prehistorisk arkeologi
Comunità di Sant'Egidio, humanitet, fred og folkenes brorskap
Michael Marmot, Storbritannia, epidemiologi
Nikki R. Keddie, USA, den islamske verden fra slutten av det 19. århundre til slutten av det 20. århundre
Pierre Deligne, Belgia, matematikk2003Eric Hobsbawm, Storbritannia, europeisk historie siden 1900
Reinhard Genzel, Tyskland, infrarød astronomi
Serge Moscovici, Frankrike, sosialpsykologi
Wen-Hsiung Li, Taiwan/USA, evolusjonsgenetikk2002Anthony Grafton, USA, de humanistiske fagenes historie
Dominique Schnapper, Frankrike, sosiologi
Walter Jakob Gehring, Sveits, utviklingsbiologi
Xavier Le Pichon, Frankrike, geologi2001Claude Lorius, Frankrike, klimatologi
James Sloss Ackerman, USA, arkitekturhistorie
Jean-Pierre Changeux, Frankrike, kognitiv nevrovitenskap
Marc Fumaroli, Frankrike, litteraturhistorie og -kritikk etter 15002000Abdul Sattar Edhi, Pakistan, humanitet, fred og folkenes brorskap
Ilkka Hanski, Finland, økologi
Martin Litchfield West, Storbritannia, klassisk antikk
Michael Stolleis, Tyskland, rettshistorie etter 1500
Michel Mayor, Sveits, astronomiens og astrofysikkens instrumenter og teknikk1999John Elliott, Storbritannia, historie 1500-1800
Luigi Luca Cavalli-Sforza, Italia/USA, vitenskapen om menneskets opphav
Mikhail Gromov, Russland/Frankrike/USA, matematikk
Paul Ricœur, Frankrike, filosofi1998Andrzej Walicki, Polen/USA, den slaviske verdens kulturelle og sosiale historie fra Katharina den stores tid til den russiske revolusjon i 1917
Harmon Craig, USA, geokjemi
Robert McCredie May, Storbritannia, biodiversitet1997Charles Coulston Gillispie, USA, vitenskapshistorie- og filosofi
Stanley Jeyaraja Tambiah, Sri Lanka/USA, sosialantropologi
Thomas Wilson Meade, Storbritannia, epidemiologi1996Arno Borst, Tyskland, middelalderens kultur
Arnt Eliassen, Norge, meteorologi
Den internasjonale Røde Kors-komiteen, humanitet, fred og folkenes brorskap
Stanley Hoffmann, Østerrike/USA/Frankrike, statsvitenskap, samtidens internasjonale politikk1995Alan J. Heeger, USA, vitenskapen om ikke-biologiske nye materialer
Carlo Maria Cipolla, Italia, økonomisk historie
Yves Bonnefoy, Frankrike, kunsthistorie og -kritikk (europeisk kunst fra middelalderen til vår tid)1994Fred Hoyle og Martin Schwarzschild, Storbritannia/Tyskland, astrofysikk (stjernenes utvikling)
Norberto Bobbio, Italia, retts- og statsvitenskap (statsstyre og demokrati)
René Couteaux, Frankrike, biologi (cellestruktur og nervesystemet)1993Jean Leclant, Frankrike, antikkens kunst og arkeologi
Lothar Gall, Tyskland, historie, det 19. og 20. århundres samfunn
Wolfgang H. Berger, Tyskland/USA, oseanografisk paleontologi1992Armand Borel, Sveits/USA, matematikk
Ebrahim M. Samba, Gambia, forebyggende medisin
Giovanni Macchia, Italia, litteraturhistorie og -kritikk1991Abbé Pierre, Frankrike, humanitet, fred og folkenes brorskap
György Ligeti, Ungarn/Østerrike, musikk
John Maynard Smith, Storbritannia, evolusjonsgenetikk
Vitorino Magalhaes Godinho, Portugal, historie, Europas utvikling i det 15. og 16. århundre1990James Freeman Gilbert, USA, geofysikk
Pierre Lalive d'Épinay, Sveits, internasjonal privatrett
Walter Burkert, Tyskland, antikke studier (Middelhavet)1989Emmanuel Lévinas, Frankrike/Litauen, filosofi
Leo Pardi, Italia, atferdsbiologi
Martin John Rees, Storbritannia, astrofysikk1988Michael Evenari og Otto Ludwig Lange, Israel/Tyskland, anvendt botanikk
René Étiemble, Frankrike, sammenlignende litteraturvitenskap
Shmuel Noah Eisenstadt, Israel, sosiologi1987Jerome Seymour Bruner, USA, menneskelig psykologi
Phillip V. Tobias, Sør-Afrika, fysisk antropologi
Richard W. Southern, Storbritannia, middelalderhistorie1986Jean Rivero, Frankrike, grunnleggende menneskerettigheter
Otto Neugebauer, Østerrike/USA, vitenskapshistorie
Roger Revelle, USA, oseanografi/klimatologi
FNs høykommissær for flyktninger, humanitet, fred og folkenes brorskap1985Ernst Gombrich, Østerrike/Storbritannia, vestens kunsthistorie
Jean-Pierre Serre, Frankrike, matematikk1984Jan Hendrik Oort, Nederland, astrofysikk
Jean Starobinski, Sveits, litteraturhistorie og -kritikk
Sewall Wright, USA, genetikk1983Edward Shils, USA, sosiologi
Ernst Mayr, Tyskland/USA, zoologi
Francesco Gabrieli, Italia, orientalistikk1982Jean-Baptiste Duroselle, Frankrike, samfunnsvitenskap
Kenneth Vivian Thimann, Storbritannia/USA, anvendt og ren botanikk
Massimo Pallottino, Italia, vitenskapene om antikken1981Dan Peter McKenzie, Drummond Matthews og Frederick Vine, Storbritannia, geologi og geofysikk
Josef Pieper, Tyskland, filosofi
Paul Reuter, Frankrike, internasjonal offentlig rett1980Enrico Bombieri, Italia, matematikk
Hassan Fathy, Egypt, arkitektur og byplanlegging
Jorge Luis Borges, Argentina, filologi, lingvistikk og litteraturhistorie1979Ernest Labrousse og Giuseppe Tucci, Frankrike/Italia, historie
Jean Piaget, Sveits, samfunns- og statsvitenskap
Torbjörn Caspersson, Sverige, biologi1978Mor Teresa, Jugoslavia, humanitet, fred og folkenes brorskap1962Andrej Kolmogorov, Sovjetunionen, matematikk
Karl von Frisch, Østerrike, biologi
Paul Hindemith, Tyskland, musikk
Johannes XXIII, Italia, humanitet, fred og folkenes brorskap
Samuel Eliot Morison, USA, historie1961Nobelstiftelsen, Sverige, humanitet, fred og folkenes brorskap


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Balzan Prize – kategori av bilder, video eller lyd på Commons