jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ramsbarden naturreservat

Ramsbarden naturreservat er et naturreservat i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare hekkende sjøfugl i øygarden i Sognesjøen. Arealet er 173 dekar, hvorav 86 daa landareal og 87 daa sjøareal.
Regjeringen vedtok i 1993 Verneplan for sjøfugl som anviste 57 fuglereservat på i alt 11 km² langs kysten av Sogn og Fjordane. Planen er basert på de første verneforslagene fra 1977, videre St.meld. nr 68 (1980-81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og første høringsforslag om sjøfuglvern i Sogn og Fjordane fra 1984. Det ble i tiden 1977-88 befart og utredet 350 sjøfugllokaliteter i fylket. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring i 1991 som Verneplan for sjøfugl - delplan 5 Sogn og Fjordane. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser, med mål om å sikre hekkeplasser for halve bestanden av de mest vanlige sjøfuglene, og hele bestanden av de sjeldneste hekkefuglene i fylket.
I Gulen kommune fikk Lihellene naturreservat og Kvernøyna naturreservat 2. prioritet, mens de øvrige tre sjøfuglreservatene fikk 3. prioritet som vernelokaliteter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Det er forbudt å ferdes i området eller forstyrre fugl i hekkeperioden.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om verneområdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet - Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Kvernøyna naturreservat

Kvernøyna naturreservat er et naturreservat (fuglereservat) i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare hekkende sjøfugl i øygarden i Sognesjøen.  Arealet er 1.427 dekar, og utgjør om lag 1/4 av arealet av de seks naturreservatene i Gulen kommune når vi ser bort fra Vassøyane naturreservat. Det er vernet 907 daa landareal og 520 daa sjøareal.
Regjeringen vedtok i 1993 Verneplan for sjøfugl som anviste 57 fuglereservat på i alt 11 km² langs kysten av Sogn og Fjordane. Planen er basert på de første verneforslagene fra 1977, videre St.meld. nr 68 (1980-81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og første høringsforslag om sjøfuglvern i Sogn og Fjordane fra 1984. Det ble i tiden 1977-88 befart og utredet 350 sjøfugllokaliteter i fylket. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring i 1991 som Verneplan for sjøfugl - delplan 5 Sogn og Fjordane. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser, med mål om å sikre hekkeplasser for halve bestanden av de mest vanlige sjøfuglene, og hele bestanden av de sjeldneste hekkefuglene i fylket.
I Gulen kommune fikk Lihellene naturreservat og Kvernøyna naturreservat 2. prioritet, mens de øvrige tre sjøfuglreservatene fikk 3. prioritet som vernelokaliteter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Det er forbudt å ferdes i området eller forstyrre fugl i hekkeperioden.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om verneområdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet - Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Sogneoksen naturreservat

Sogneoksen naturreservat er et naturreservat (fuglereservat) i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare hekkende sjøfugl i øygarden i Sognesjøen. Arealet er 137 dekar, hvorav 27 daa landareal og 110 daa sjøareal.
Regjeringen vedtok i 1993 Verneplan for sjøfugl som anviste 57 fuglereservat på i alt 11 km² langs kysten av Sogn og Fjordane. Planen er basert på de første verneforslagene fra 1977, videre St.meld. nr 68 (1980-81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og første høringsforslag om sjøfuglvern i Sogn og Fjordane fra 1984. Det ble i tiden 1977-88 befart og utredet 350 sjøfugllokaliteter i fylket. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring i 1991 som Verneplan for sjøfugl - delplan 5 Sogn og Fjordane. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser, med mål om å sikre hekkeplasser for halve bestanden av de mest vanlige sjøfuglene, og hele bestanden av de sjeldneste hekkefuglene i fylket.
I Gulen kommune fikk Lihellene naturreservat og Kvernøyna naturreservat 2. prioritet, mens de øvrige tre sjøfuglreservatene fikk 3. prioritet som vernelokaliteter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Det er forbudt å ferdes i området eller forstyrre fugl i hekkeperioden.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om vernetomrpdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet - Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Guleskjeret naturreservat

Guleskjeret naturreservat er et naturreservat (fuglereservat) i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare hekkende sjøfugl i øygarden i Sognesjøen. Arealer er på bare 20 dekar, hvorav 2 daa landareal og 18 daa sjøareal.
Regjeringen vedtok i 1993 Verneplan for sjøfugl som anviste 57 fuglereservat på i alt 11 km² langs kysten av Sogn og Fjordane. Planen er basert på de første verneforslagene fra 1977, videre St.meld. nr 68 (1980-81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og første høringsforslag om sjøfuglvern i Sogn og Fjordane fra 1984. Det ble i tiden 1977-88 befart og utredet 350 sjøfugllokaliteter i fylket. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring i 1991 som Verneplan for sjøfugl – delplan 5 Sogn og Fjordane. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser, med mål om å sikre hekkeplasser for halve bestanden av de mest vanlige sjøfuglene, og hele bestanden av de sjeldneste hekkefuglene i fylket.
I Gulen kommune fikk Lihellene naturreservat og Kvernøyna naturreservat 2. prioritet, mens de øvrige tre sjøfuglreservatene fikk 3. prioritet som vernelokaliteter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Det er forbudt å ferdes i området eller forstyrre fugl i hekkeperioden.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om verneområdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet – Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Lihellene naturreservat

Lihellene naturreservat er et naturreservat i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare hekkende sjøfugl i øygarden i Sognesjøen. Dette fuglereservatet ligger litt lengre øst i Sognesjøen enn de fire andre fuglereservatene i kommunen, nær fastlandet inn mot munningen av Sognefjorden. Arealet er 403 dekar, hvorav 107 daa landareal og 296 daa sjøareal.
Regjeringen vedtok i 1993 Verneplan for sjøfugl som anviste 57 fuglereservat på i alt 11 km² langs kysten av Sogn og Fjordane. Planen er basert på de første verneforslagene fra 1977, videre St.meld. nr 68 (1980-81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og første høringsforslag om sjøfuglvern i Sogn og Fjordane fra 1984. Det ble i tiden 1977-88 befart og utredet 350 sjøfugllokaliteter i fylket. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring i 1991 som Verneplan for sjøfugl - delplan 5 Sogn og Fjordane. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser, med mål om å sikre hekkeplasser for halve bestanden av de mest vanlige sjøfuglene, og hele bestanden av de sjeldneste hekkefuglene i fylket.
I Gulen kommune fikk Lihellene naturreservat og Kvernøyna naturreservat 2. prioritet, mens de øvrige tre sjøfuglreservatene fikk 3. prioritet som vernelokaliteter.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Det er forbudt å ferdes i området eller forstyrre fugl i hekkeperioden.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om verneområdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet - Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Vassøyane naturreservat

Vassøyane naturreservat er et naturreservat i Gulen kommune i Sogn og Fjordane. Formålet med fredningen er å bevare våtmarksområder med hekkeplasser og sjøfuglbiotop i øygarden lengst sør i Sognesjøen. Reservatet omfatter øygruppa Vassøyane helt sørvest i kommunen, nær grensen mot Fedje kommune i sør. Arealet er på 6.180 dekar (6,18 km²) hvorav 1.870 daa er landareal, og dette er det klart største verneområdet  i kommunen. Vassøyane naturreservat er nesten dobbelt så stort som de seks andre naturreservatene i Gulen tilsammen. Sauebeite, lyngbrenning og høsting av tang og tare på øyene er eksplisitt tillatt gjennom løyve, med unntak av all ilandstigning i hekketiden.
Naturreservatet ble opprettet i desember 1991. Dette området og tilstøtende øygrupper i kommuneen i sør har siden 1974 vært foreslått vernet som landskapsvernområde, men denne verneformen er ikke realisert ennå for hele det aktuelle området. Vassøyane fikk prioritet 3 som vernelokalitet.Vernet av Vassøyane er basert på St.meld. nr 68 (1980–81) Vern av norsk natur som fastslo målet om å verne et representativt naturutvalg i Norge, og utredning av 280 våtmarksområder i fylket (14 i Gulen) tidlig på 1980-tallet. Forarbeidet i fylkets delplan ble sendt ut på høring foreløpig i 1982 og endelig i 1985 som Utkast til verneplan for våtmark i Sogn og Fjordane fylke. Hovedmålet er å verne fylkets hekkeplasser for 60 arter av sjø- og vadefugler, samt biotoper for ytterligere 70 ikke-hekkende slike arter i våtmarksområder (per 1984).


== Landskap og arter ==
Området består av om lag 100 øyer, holmer og skjær som består av mye konglomerat og sandstein fra devontida – såvidt beliggende innenfor det kaledonske fjellkjedeområdet som bare berører Gulen helt her nede i kommunens sørvestre øygard. Geologisk tilhører øygruppa Solundbassenget som er 420-410 millioner år gammelt. Vegetasjonen er atlantisk lynghei hvor røsslyng, klokkelyng, krekling og gråmose dominerer. Vassøyane er ikke et viktig hekkebiotop – det er som trekksted og overvintringssted at området oppnår sin verneverdi. Her trekker bl.a ringgås og hvitkinngås. Lappdykkere og lom trives også her, i tillegg til store antall ærfugl og havelle. Blant de viktigste hekkeartene er teist, enkeltbekkasin, småspove, rødstilk, siland og tjeld.


== Bestemmelser for reservatet ==
Det må ikke iverksettes tiltak som kan skade eller forstyrre naturmiljøet.
Motorisert ferdsel og bruk av kamuflasjeinnretninger for fotografering er forbudt.
Våpen- og jaktforbud, båndtvang, utsetting av vilt er forbudt.
Ferdsel, camping, og oppankring med båt nærmere enn 50 meter er forbudt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Forskrift om verneområdet – Lovdata.
Kart over naturreservatet - Miljøstatus. Besøkt 9. november 2010.
Corydoras delphax

Corydoras delphax er en art i gruppen pansermaller.
Det er en liten fisk som lever i ferskvann i Inirida og andre steder i øvre Orinoco i Colombia.
Den blir opptil 4,9 cm lang SL.


== Eksterne lenker ==
(en) Corydoras delphax – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Corydoras delphax i Encyclopedia of Life 
(en) Corydoras delphax i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Corydoras delphax hos FishBase 
(en) Corydoras delphax hos ITIS 
(en) Corydoras delphax hos NCBI 
(en) Kategori:Corydoras delphax – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Corydoras delphax – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Corydoras delphax Nijssen & Isbrücker, 1983 False blochi catfish - FishBase
Splish Splash

«Splish Splash» er en amerikansk sang fra 1958, fremført av Bobby Darin. Den ble skrevet av Darin og disc jockeyen Murray the K (Murray Kaufman), som veddet på at Darin ikke kunne skrive en sang som begynte med ordene «Splish splash, I was taking a bath» (som ble foreslått av Murrays mor Jean Kaufman). Sangen var kreditert Darin og Jean Murray (en blanding av morens og sønnens navn) for å unngå enhver antydning til payola.Den ble innspilt under en session i New York Citys Atlantic Studios, som fant sted om kvelden til 10. april 1958.«Splish Splash» ble utgitt på singlen Atco 6117.
Sangen hjalp til med å gi Darin et større løft i hans karriere og nådde en tredjeplass på Billboard Hot 100-listen.
Teksten refererer til figurer fra andre sanger i samme periode, slik som «Lollipop», «Peggy Sue» og «Good Golly Miss Molly».
Barbra Streisand spilte inn en ny versjon i 1979 og den forekom på hennes album Wet. Sangen inneholdt ny tekst skrevet av Streisand og backingvokaler av vokalisten i Toto, Bobby Kimball, og keyboardisten i Chicago, Billy Champlin.
Ann-Margret, Mickey Gilley, The Rockats og Linda Gail Lewis spilte inn sangen og ga en ut på singel i 2022.


== I filmer og på TV ==
Sangen var med i traileren til Patrick Dempsey-filmen Loverboy.
Den forekom også i soundtracket til spillefilmen Du har m@il (You've Got Mail, 1998) samt i en episode av Happy Days, hvor rollefiguren Richie Cunningham ble disc jockeyen Richie the C (muligens et ordspill på Murray the K).
Kevin Spacey fremførte «Splish Splash» i filmbiografien over Darins liv, Beyond the Sea.
Sangen kunne høres i spillefilmen Because of Winn-Dixie, i scenen hvor Opal (AnnaSophia Robb) gir Winn-Dixie et bad.
Den var med i en D-TV-musikkvideo på Disney Channel, hvor den hovedsakelig ledsaget klipp av Disney-figurer som badet på én eller annen måte, særskilt fra tegnefilmen Mickey and the Seal (1948) (som illustrerer badet til sangens jeg-person i første vers), men også Mickey's Birthday Party (som illustrerer selskapet han går til).


== Norsk versjon ==
Andreas Diesen har skrevet en norsk tekst til en barneplate. På norsk bærer den tittelen «Mas mas».


=== Innspilling ===
Geir Børresen. Utgitt på LP-platen Eddi (dB Records DBLP 011) i 1981.


== Referanser ==
Jay Barrs

Jack Lenoard «Jay» Barrs jr. (født 17. juli 1962 i Jacksonville i Florida), amerikansk bueskytter som deltok i de olympiske leker 1988 i Seoul.
Barrs ble olympisk mester i bueskyting under Sommer-OL 1988 i Seoul. Han vant den individuelle konkurransen for menn foran Park Sung-soo fra Sør-Korea og Vladimir Jesjejev fra Sovjetunionen. Han var også med på det amerikanske laget som kom på andreplass i lagkonkurransen i bueskyting bak Sør-Korea. De andre på laget var Darrell Pace og Richard McKinney.


== OL-medaljer ==
 1988  Seoul -  Gull i bueskyting, menn  USA
 1988  Seoul -  Sølv i bueskyting lag menn  USA


== Eksterne lenker ==
(en) Jay Barrs – Olympedia 
(en) Jay Barrs – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Sonja Biserko

Sonja Biserko (født 1948 i Beograd) er en serbisk forkjemper for menneskerettigheter. Hun grunnla og leder den serbiske Helsingforskomiteen og regnes i 2010 som den sterkeste stemmen innenfor menneskerettigheter på Balkan. For dette ble hun 8. november 2010 tildelt Lisl and Leo Eitinger Prize av Universitetet i Oslo.
Den serbiske Helsingforskomiteen ble stiftet i september 1994 og har vært blant de aller viktigste menneskerettighetsaktørene i Serbia siden den ble dannet. Komiteen har bidratt med konkrete prosjekter og praktisk handling, og Sonja Biserko har aktivt hjulpet enkeltmennesker og søkt å endre samfunnet i Serbia.


== Karriere ==
Sonja Biserko er økonomiutdannet fra Universitetet i Beograds institutt for økonomiske fag. Hun arbeidet som diplomat for Jugoslavia i London og ved FNs delegasjon i Genève i over 20 år, til i 1991, da hun sa opp sin diplomatiske tjeneste i protest mot Slobodan Miloševićs politikk med etnisk rensing og mål om et stor-Serbia. Samme år organiserte hun et av de første møtene av opponenter til Slobodan Milošević, det skjedde i Genève, og tre år senere, i 1994, grunnla hun Den serbiske Helsingforskomiteen.
Biserko er seniorforsker ved United States Institute of Peace i Washington og gjesteforeleser ved Human Rights Center ved Universitetet i California, Berkeley. Hun er grunnlegger av The Center for Anti-War Action in the Belgrade Forum for International Relations, og medlem av International Editorial Board of International Transitional Justice Journal. I tillegg har hun publisert et utall publikasjoner og mange bøker og artikler om nasjonalisme, krigsforbrytelser, flyktningeproblematikk, kvinnerettigheter og interkulturelt samarbeid. Ved aktiv støtte til minoritetsgrupper og flyktninger i Serbia og Kosovo har hun spesielt arbeidet med å fremme dialog mellom serbere og albanere i Kosovo.
Hennes kamp har ikke vært fri for farer. Hun har fått trusler og vært utsatt for innbrudd i hjemmet. En hendelse i 2006 kunne spores tilbake til myndighetene i landet. I 2008 samlet en stor folkemengde seg foran kontorene til Den serbiske Helsingforskomiteen og ropte slagord mot henne, hun har fått brev med dødstrusler og artikler i avisene har oppgitt hennes hjemmeadresse. Likevel har hun ikke fått politibeskyttelse.


== Priser ==
Human Rights Award of the Lawyers Committee for Human Rights in New York 1994
Menneskerettighetsprisen til byen Weimar i Tyskland sammen med Jestina Mukoko 2009
Universitetet i Oslos menneskerettighetspris 2009 for sin innsats for flyktninger, , dokumentasjon av krigsforbrytelser og arbeidet for kvinners rettigheter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om Sonja Biserko på Universitetet i Oslos nettisde
Per E. Moi

Per Eiliv Moi (født 28. juli 1932, død 1. mars 2017) var en norsk lokalpolitiker som representerte Høyre. Moi var ordfører i Hole kommune i to perioder, 1984–1985 og 1995–1999.Moi var ingeniør fra Hærens Ingeniørhøyskole og var ansatt i Forsvaret i 14 år. Han var senere organisasjonssjef i AS Veidekke og også tilknyttet Norwegian Contractors AS.


== Referanser ==
Cody Rhodes

Cody Garret Runnels (født 30. juni 1985) er en amerikansk skuespiller og wrestler, under kontrakt med World Wrestling Entertainment (WWE) hvor han wrestler på SmackDown. 
Cody Rhodes er en annengenerasjons wrestler. Faren hans, Dusty Rhodes,er innført i WWE's egne Hall Of Fame. Cody's bror, Goldust, wrestler også i WWE. Cody  startet å wrestle i 2006 innenfor Ohio Valley Wrestling. Senere skulle han bli kalt opp til WWE, hvor han debuterte den 16. juli 2007. I desember 2007 vant han sin første tittel, "the World Tag Team Championship, sammen med Hardcory Holly, og de beholdte det i 6 måneder. 
Senere skulle han forme en allianse med Ted Dibiase og Randy Orton, kjent som The Legacy. Innenfor denne alliansen vant han nok en gang "The World Tag Team Championship" sammen med Ted Diabiase.
Cody ble flyttet over til Smackdown i april 2010, hvor han først introduserte sitt "Dashing"-gimmick. Dette narsissistiske gimmicket gikk ut på at han var den peneste mannen i WWE, noe som resulterte i flere vignetter hvor han gikk gjennom spabehandlinger, forebygging av uren hud og velvære generelt.
I januar 2011 møtte Rhodes Rey Mysterio i en kamp, noe som resulterte i at Rhodes brakk nesten. Dette førte til en storyline mellom de to, der Rhodes deklarerte at han ikke lengre var "dashing". Rhodes var deretter flere uker borte fra tv-showet. Senere skulle Rhodes komme tilbake, denne gangen med en beskyttende maske. Rhodes skulle senere møte Mysterio på Wrestlemania-pay-per-viewet, hvor han vant.
Den 9. august skulle Rhodes vinne WWE Intercontinental Championship fra Ezekiel Jackson. 
I 2013 og 2014 har Cody formet et "Tag team" med sin halvbror Goldust. Disse ble Tag Team Champions 14. oktober 2013, da de slo The Shield. På vårparten av 2014 slet brødrene med å få seierer. Cody ga skylden til seg selv for de dårlige prestasjonene og fortalte sin bror at han skulle få en ny og bedre partner. Cody returnerte med sitt alter-ego "Stardust" 9. juni 2014 sammen med Goldust i en Tag Team kamp. Denne kampen endte med seier mot rivalene Curtis Axel og Ryback. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cody Rhodes – Cagematch 
(en) Cody Rhodes – Online World of Wrestling 
(en) Cody Rhodes – Online World of Wrestling 
(en) Cody Rhodes på Internet Movie Database 
(en) Cody Rhodes hos The Movie Database
Banankrigene

Banankrigene er benevnelsen på USAs militære inngrep i Mellom-Amerika og Karibien i perioden mellom avslutningen på Den spansk-amerikanske krigen (1898) og fram til 1934.
Disse militære aksjonene ble utført av det amerikanske marinekorpset, men ved noe tilfeller ble også hæren og flåten brukt.
Kilde til uttrykket «banankrigene» er de påståtte forbindelsene mellom aksjonene og vern av ulike amerikanske handelsinteresser i regionen. Særlig interessant var det at det amerikanske firmaet United Fruit Company hadde store økonomiske interesser i produksjonen av bananer, tobakk, rørsukker og andre landbruksprodukt i Karibia, Mellom-Amerika og nord i Sør-Amerika.
Amerikanerer som var forkjemper for imperialisme i tiden før den første verdenskrig, argumenterte ofte for at de militære aksjonene hjalp landene i regionen til å få stabilitet. Noen imperialister mente også at aksjonene ikke var omfattende nok.
Motstandere av imperialismen mente at aksjonene var første steg i retning av USA-amerikansk kolonialisme i regionen.
Noen moderne observatører mener at dersom ikke den første verdenskrigen hadde kvalt den amerikanske entusiasmen for internasjonal innblanding, ville aksjonene ha holdt fram og ledet til et utvidet USA-amerikansk koloniimperium med mellomamerikanske stater, enten som en del av USA, slik som Hawaii, eller som amerikanske territorium som Filippinene (den gangen), Puerto Rico og Guam. Dette synspunktet er likevel sterkt omstridt, spesielt fordi USA utførte liknende aksjoner på 1920-tallet og hevdet at det ikke handlet om koloniambisjoner.
Banankrigene endte i 1934 med president Franklin D. Roosevelt sin politikk om godt naboskap, Good Neighbor Policy, uten at det var grunnlagt amerikanske kolonier i regionen.


== Involverte land ==
 Cuba
 Den dominikanske republikk
 Haiti
 Mexico
 Nicaragua
 Panama


== Litteratur ==
Langley, Lester D. (1983). The Banana Wars: United States Intervention in the Caribbean, 1898–1934. University Press of Kentucky. p. 3. ISBN 0-8131-1496-9.