jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fakkelmannen

Fakkelmannen i Øyer kommune er en figur utformet av et hogstfelt, med form som en stilisert mann som løper med en fakkel. Formasjonen ligger på vestsiden av dalen, og er lett synlig fra Hafjell Alpinsenter på østsiden av dalen. Den ble laget i forbindelse med OL på Lillehammer i 1994, og planen var å plante ny skog samme året. Allikevel er figuren godt synlig per 2021. Figuren har blitt vedlikeholdt jevnlig for at kontrasten med den omkringliggende vegetasjonen ikke skal bli for lav slik at figuren forsvinner helt. Økonomiske interesser i den omkringliggende skogen har gjort at figuren har blitt debattert ved ulike anledninger siden 1994. 
Fakkelmannen begynte som et ideprosjekt i designseksjonen i LOOC. Skissen som LOOC hadde tegnet ble positivt tatt imot hos rådmann Svein Rønning og skogbrukssjef Carl Olav Holen. Hogstflaten som utgjør Fakkelmannen ble konstruert av Jan Reyer Elders ved GIH-Skog. Ved hjelp av en digital terrengmodell ble yttergrensene for hogstflaten konstruert. Skogen ble drevet ut med taubane, utført av skogentreprenør Vidar Rørvik.  
Som den ideelle posisjonen for å se på Fakkelmannen ble starthuset for slalåm midt på Hafjell-anlegget valgt. Hogstflaten er synlig fra store områder, men dimensjonene endrer seg gradvis avhengig av ståsted. 
Utformingen var ikke så korrekte som LOOC ønsket. I konstruksjonen ble det tatt hensyn til stabiliteten i den gjenstående skogen. Dette førte til at området i armhulen og i skrittet ble utvidet.  


== I media ==
Et innslag i Norge Rundt fra 1993 viser hvordan Fakkelmannen ble til .
Fakkelmannen ble presentert i sesong 3 av TV-programmet Norsk attraksjon.
På grunn av tilvekst av ny skog er Fakkelmannen gradvis blitt noe utvisket, men den ble ryddet i forbindelse med ungdoms-OL i 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fakkelmannen i openstreetmap.org
Fakkelmannens historie
Arkitekturåret 1889

Arkitekturåret 1889 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1889.


== Byggverk ==
31. mars – Eiffeltårnet i Paris, tegnet av Gustave Eiffel, innvies.
10. august – I Wiens Hofburg, blir den storslåtte åpningsseremonien blir avholdt for Naturhistorisches Hofmuseum, som blr påbegynt i 1871; fra 13. august 1889 til slutten av desember 1889, hadde det 175 000 besøkende.
Palau Güell i Barcelona tegnet av Antoni Gaudí fullføres.
Auditorium Building, Chicago tegnet av Louis Sullivan og Dankmar Adler.
Mole Antonelliana i Torino, Italia fullføres.
Georgia State Capitol i Atlanta, Georgia fullføres.


== Priser ==
De neuhausenske priser, arkitektur: Eugen Jørgensen, Caspar Leuning Borch
Royal Gold Medal – Charles Thomas Newton.
Prix de Rome, arkitektur:
første pris: ikke utdelt
andre pris: Constant Désiré Despradelle
tredje pris: Demerlé


== Fødsler ==
15. februar - Tormod Hustad, norsk arkitekt og politiker (død 1973)
24. juni - Charles Cowles-Voysey, engelsk arkitekt (død 1981)
26. august - Jan Buijs, nederlandsk arkitekt (død 1961)
25. oktober - Sven Markelius, svensk arkitekt (død 1972)
Albert Nadler, sveitsiskfransk arkitekt (død 1952)
R. Harold Zook, amerikansk arkitekt (død 1949)


== Dødsfall ==
31. mai - Charles Lanyon, engelsk arkitektur (født 1813)
Lynneviktunnelen

Lynneviktunnelen er en veitunnel i Notodden kommune i Telemark. Tunnelen er en del av fylkesvei 37. Den er 165 meter lang.


== Se også ==
Finnekåsatunnelen
Jønjiljotunnelen
Presturatunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==
Hermannsfeste

Hermannsfeste, også kalt Hermannsburg, Herman borg, Narva borg og Narva festning) (estisk: Hermanni linnus) er en borg i Narva i det østlige Estland. 


== Dansketiden ==
Det ble grunnlagt i 1256 av danskene som på denne tiden hadde erobret det nordlige Estland, og de bygget først en grensebefestning av tre der hvor den gamle veien krysset Narvaelven. Under beskyttelse av dette støttepunktet vokste byen Narva fram. Borgen er første gang nevnt i kilder fra 1277. Narva er nevnt i den danske boken, Kong Valdemars jordebok, i 1241. Narva fikk i 1345 Lübeck byrettigheter fra danskekongen Valdemar Atterdag.En rekke konflikter med russerne førte til at danskene påbegynte bygging av en fortifikasjon av stein på begynnelsen av 1300-tallet. Dette var en 40 meter langt kastell-lignende bygning med tårn, en forløper det til det senere Hermannstårnet, i det nordvestlige hjørnet. Det ble også etablert en liten borggård på den nordlige siden, mens det på midten av samme århundre ble bygget en større borggård på vestsiden, hvor byens befolkning kunne søke beskyttelse i krig, da selve byen under det danske styret ikke var beskyttet av en bymur.


== Under Sverdbroderordenen ==
Sverdbroderordenen innen Den tyske orden kjøpte borgen sammen med andre store deler av det nordlige Estland 29. august 1346 og for det meste av borgens historie var borgen i denne ridderordenens eie. Dette var det østligste av Den tyske ordens borger. Sverdbroderordenen bygget om anlegget slik at det skulle bedre møte deres behov, herunder ferdigstillelsen av Hermannstårnet.
Sverdbroderordenens utvidelser kom også på bakgrunn av at Ivan III av Russland etablerte i 1492 Ivangorod festning på andre siden av Narvaelven.


== Senere ==
Borgen var i årene 1558 til 1704 under svensk kontroll, og ble deretter erobret av russiske styrker under tsar Peter den store under den store nordiske krig.


== Nyere tid ==
Under andre verdenskrig ble borgen sammen med hele Narva ganske ødelagt. Dagens restaurerte borg huser Narva museum .


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Narva Castle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Fortifikasjonene i Narva og Narva borg
Arkitekturåret 1814

Arkitekturåret 1814 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1814.


== Byggverk ==
Narvatriumfbuen


== Priser ==
Prix de Rome, arkitektur:
grand prix: Charles Henri Landon og Louis Destouches
andre pris: Louis Visconti


== Fødsler ==
27. januar - Eugène Viollet-le-Duc, fransk arkitekt og arkitekturteoretiker  (død 1879)
7. september - William Butterfield, engelsk arkitekt (død 1900)
14. desember - Leone Savoja, italiensk arkitekt (død 1885)
Giovanni Ansaldo, italiensk gründer, ingeniør og arkitekt (død 1859)
Heinrich Ernst Schirmer, tyskfødt arkitekt som virket i Norge (død 1887)


== Dødsfall ==
5. mars - Andrej Voronitsjin, russisk arkitekt (født 1759)
30. juni - Samuel Bagge, svensk ingeniør (teknikus) (født 1774)
18. juni - Giuseppe Nadi, italiensk arkitekt (født 1779)
18. november - Aleijadinho, brasiliansk billedhugger og arkitekt (født 1730)
Giuseppe Venanzio Marvuglia, italiensk arkitekt (født 1729)
Giuseppe Pistocchi, italiensk arkitekt (født 1744)


== Se også ==
Vega de Tera-demningen

Vega de Tera-demningen, også kjent som Rota-demningen,  er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Zamora i Spania. Det ligger i elva Tera, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nordvest i landet.
Den 9. januar 1959 skjedde det en ulykke hvor mer enn 8 millioner m3 vannmasser brast gjennom dammen og oversvømte landsbyen Ribadelago, med 144 døde.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Finnekåsatunnelen

Finnekåsatunnelen er en veitunnel i Notodden kommune i Telemark. Tunnelen er en del av fylkesvei 37. Den er 65 meter lang. Den har fått navnet etter at eieren av eiendommen ved tunnelen, Jon Ivar Finnekåsa, foreslo tunnel i stedet for at fylkesvei 37 skulle legges utenom, og tett innpå bebyggelsen på hans eiendom.


== Se også ==
Lynneviktunnelen
Presturatunnelen
JønjiljotunnelenVeitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
Finnekåsatunnelen på Google StreetView.
Maristigtunnelen

Maristigtunnelen er en veitunnel i Tinn i Telemark. Tunnelen er en del av fylkesvei 37. Den er 432 meter lang, og går ovenfor Maristijuvet. Ned i gjuvet styrter Rjukanfossen, som man på et punkt ved innkjøringen til tunnelen fra oversiden kan se som passasjer.
På nedsiden av tunnelen er det parkeringsplass slik at man kan ta en kort vandretur opp rundt tunnelen og se Rjukanfossen når den en sjelden gang slippes. Samtidig er det mulig å lese infoplakater om området som kalles den moderne turismens vugge i Norge.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==
Cernadilla-demningen

Cernadilla-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Zamora i Spania. Det ligger i elva Tera, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nordvest i landet. 
Demningen er en 69 meter høy og 388 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 1.394 hektar (13,94 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 255 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Cernadilla - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Arkitekturåret 1887

Arkitekturåret 1887 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1887.


== Byggverk ==
1. desember – Raffles Hotel i  Singapore åpner
Byggingen starter av Ponce de León Hotel i St. Augustine, Florida ved arkitektene John Carrere og Thomas Hastings.
Old Parish Church of Peebles i Peebles, Skottland blir vigslet.


== Priser ==
De neuhausenske priser, arkitektur: Andreas Clemmensen for en hovedbygning til en mindre, dansk herregård
RIBA Royal Gold Medal – Ewan Christian.
Prix de Rome, arkitektur: Georges Chedanne


== Publikasjoner ==
MacGibbon and Ross begynner utgivelsen av The Castellated and Domestic Architecture of Scotland, from the twelfth to the eighteenth century.
A.G. Wayss gir ut sin første bok om armert betong.


== Fødsler ==
21. mars - Erich Mendelsohn, tysk arkitekt (død 1953)
6. oktober - Le Corbusier, sveitsisk arkitekt (død 1965)


== Dødsfall ==
6. september - Heinrich Ernst Schirmer, tyskfødt arkitekt som virket i Norge (født 1814)
Horace Jones, engelsk arkitekt (født 1819)
Omnestunnelen

Omnestunnelen er en veitunnel i Nome kommune i Telemark. Tunnelen er en del av fylkesvei 106. Den er 235 meter lang og går gjennom Høgefjell, som på det stedet går rett ut i Flåvatn.
Byggingen av tunnelen startet 16. mars 1983, og det kunne ha vært gjennomslag senere samme år, men etter avtale jobbbet entreprenøren med den øvrige veien i sommerhalvåret og tunnelen kun i vinterhalvåret. Gjennomslag i tunnelen skjedde 30. mars 1984. 16. mai 1984 åpnet tunnelen, som den aller siste hindringen på den da kommunale veien langs nordsida av Flåvatn, mellom Kilen i Kviteseid og Flåbygd i Nome. 1. januar 1986 ble den overført til fylket og klassifisert som fylkesvei.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Omnestunnelen på Google StreetView
Ricobayo-demningen

Ricobayo-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Zamora i Spania. Det ligger i elva Esla, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nordvest i landet. 
Installert effekt er 291 MW, fordelt på to utbyggingstrinn:

Ricobayo I (1934) med effekt 133–175 MW.
Ricobayo II (1936)  med effekt 158 MW.Demningen er en 99 meter høy og 270 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 5 855 hektar (58,55 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 1 200 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
(en) Ricobayo Dam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Ricobayo - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Eritrea under Vinter-OL for ungdom 2012

Eritrea under Vinter-OL for ungdom 2012. Eritrea sendte en deltaker til Vinter-OL for ungdom 2012 i Innsbruck, Østerrike som ble arrangert i perioden 13. til 22. januar 2012. Deltakeren konkurrerte i alpint.


== Medaljer ==


== Resultater ==


=== Alpint ===

Eritrea har kvalifisert en gutt i alpint.

Herrer


== Deltagere ==


== Referanser ==
Kościejów

Kościejów (uttale: [kɔɕt ͡ɕejuf] er en landsby i det sørlige Polen. Den ligger i kommunen Racławice i fylket Miechów i Małopolska-provinsen. Landsbyen har en befolkning på 420. I årene 1975–1998 tilhørte den administrativt provinsen Kielce.
Landsbyen ligger ca. 4 km øst for Racławice, 18 km øst for Miechów, og 39 km nordøst for regionens hovedstad Kraków.
Valparaíso-demningen

Valparaíso-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Zamora i Spania. Det ligger i elva Tera, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nordvest i landet.
Demningen er en 67 meter høy og 540 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 1 223 hektar (12,23 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 162 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Valparaiso - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Cuerda del Pozo-demningen

Cuerda del Pozo-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Soria i Spania. Det ligger i elva Douro, beliggende nord i landet.  Vannkraftproduksjonen startet først i 1958.
Demningen er en 40 meter høy og 425 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 2.176 hektar (21,76 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 229 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Cuerda del Pozo - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Stadial

En stadial er en ekstra kald periode i en istid (glasial). Milde perioder kalles interstadialer.
Stadialene fra siste istid (Weichsel) er best kjent. Stadialer fra denne istiden er Herning-stadialen for 115 000–105 000 år siden (isotoptrinn 5d), Rederstall-stadialen for 93 000–85 000 år siden (isotoptrinn 5b) og Schalkholz-stadialen for 71 000–57 000 år siden (isotoptrinn 4). Siste istids maksimum var for omtrent 20 000 år siden. Helt på slutten av istiden kom tre korte stadialer, eldste dryas, eldre dryas og yngre dryas.


== Litteratur ==
T.O. Vorren og J. Mangerud (2006). «Istider kommer og går».  I I.B. Ramberg, I. Bryhni og A. Nøttvedt. Landet blir til: Norges geologi. Trondheim: Norsk Geologisk Forening. s. 478–531. ISBN 978-82-92344-31-6. 
B. Wohlfarth (2013). «A review of Early Weichselian climate (MIS 5d-a) in Europe» (PDF). SKB Technical Report (TR-13-03). ISSN 1404-0344. 
L. Olsen m.fl. (2013). «Quaternary glaciations and their variations in Norway and on the Norwegian continental shelf».  I L. Olsen, O. Fredin og O. Olesen. Quaternary Geology of Norway, (PDF). 13. Geological Survey of Norway Special Publication. s. 27–78. ISBN 978-82-7385-153-6. ISSN 0801-5961.
Interstadial

En interstadial er en periode med relativt mildt klima i en istid (glasial). Ekstra kalde perioder kalles stadialer.
Interstadialene fra siste istid (Weichsel) er best kjent. Interstadialer fra denne istiden er Brørup-interstadialen for 105 000–93 000 år siden (isotoptrinn 5c), Odderade-interstadialen for 85 000–74 000 år siden (isotoptrinn 5a) og Ålesund-interstadialen for 35 000 år siden. Helt på slutten av istiden kom Meiendorf-interstadialen, bøllingtiden og Allerød-interstadialen.
I Brørup-interstadialen var klimaet så mildt at barskog kunne vokse lengst sør i Norge. Forholdene i Ålesund-interstadialen er kjent fra beinfunn i Skjonghelleren ved Ålesund. Her er det funnet rester av sjøfugl, fjellrev, isbjørn og rein, noe som tyder på et klima som på Svalbard i dag. De mange funnene av mammuttenner i Gudbrandsdalen viser at det også fantes isfrie områder i innlandet i noen av interstadialene.


== Litteratur ==
T.O. Vorren og J. Mangerud (2006). «Istider kommer og går».  I I.B. Ramberg, I. Bryhni og A. Nøttvedt. Landet blir til: Norges geologi. Trondheim: Norsk Geologisk Forening. s. 478–531. ISBN 978-82-92344-31-6. 
H. Lokrantz og G. Sohlenius (2006). «Ice marginal fluctuations during the Weichselian glaciation in Scandinavia, a literature review» (PDF). SKB Technical Report (TR-06-36). ISSN 1404-0344. 
B. Wohlfarth (2013). «A review of Early Weichselian climate (MIS 5d-a) in Europe» (PDF). SKB Technical Report (TR-13-03). ISSN 1404-0344. 
L. Olsen m.fl. (2013). «Quaternary glaciations and their variations in Norway and on the Norwegian continental shelf».  I L. Olsen, O. Fredin og O. Olesen. Quaternary Geology of Norway, (PDF). 13. Geological Survey of Norway Special Publication. s. 27–78. ISBN 978-82-7385-153-6. ISSN 0801-5961.
Requejada-demningen

Requejada-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Palencia i Spania. Det ligger i elva Pisuerga, i nedbørfeltet til Duero, beliggende nordvest i landet.  Vannkraftproduksjonen er beskjeden.
Demningen er en 57 meter høy og 200 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 333 hektar (3,33 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 65 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Requejada - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Arkitekturåret 1881

Arkitekturåret 1881 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1881.


== Byggverk ==
Alþingishúsið i Reykjavík, Island åpner for å huse Alltinget
Natural History Museum i London, England åpner
Tweed Courthouse fullføres i New York City


== Priser ==
Royal Gold Medal – George Godwin
Grand Prix de Rome, arkitektur: Henri Deglane


== Fødsler ==
29. mars - Raymond Hood, amerikansk arkitekt (død 1934)
14. juli - Magnus Poulsson, norsk arkitekt (død 1958)
19. desember - Erik Glosimodt, norsk arkitekt (død 1921)
Nikolai Ladovsky, russisk arkitekt (død 1941)


== Dødsfall ==
25. januar - Konstantin Thon, russisk arkitekt (født 1794)
14. desember - Decimus Burton, engelsk arkitekt (født 1800)
Miechów

Miechów er en by i Małopolska powiat i Polen. Den ligger langs riksvei 7, ca. 40 km fra Kraków og 80 km fra Kielce. Den hadde 11 852 innbyggere i 2004.


== Eksterne lenker ==
(pl) Offisielt nettsted 
(en) Miechów – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rai 1

Rai 1 er en italiensk tv-kanal og allmennkringkasteren Rais hovedkanal. Den startet faste sendinger 3. januar 1954 og er Italias eldste tv-kanal. I 2020 hadde Rai 1 en markedsandel på 16,4 prosent, noe som også gjorde den til landets største. Rai 1 er en allmennkanal som retter seg mot et bredt publikum med programmer innen nyheter, underholdning, idrett og show.


== Bakgrunn ==
Italia begynte med prøvesendinger på fjernsyn i 1952, og i 1954 startet den italienske allmennkringkasteren Rai med regulære tv-sendinger. 
Den første sendingen gikk 3. januar 1954 klokken 11.00 da hallodamen Fulvia Colombo presenterte dagens program. Sendingen fant sted i Milano og ble kringkastet via senderne i Torino og Roma. Det første faste programmet gikk klokken 14.30 og kveldsprogrammet var teaterforestillingen L'osteria della posta av Carlo Goldoni. Kvelden ble avsluttet klokken 23.15 med idrettsprogrammet La Domenica Sportiva, som fremdeles sendes på Rai. Dette er selskapets lengstlevende tv-program.Et annet kjent Rai 1-program er TG1 (TeleGiornale 1, norsk oversettelse: TeleJournal), kanalens faste nyhetssendinger, etablert i 1952.
Kanalen har skiftet navn flere ganger. De første årene het den bare RAI, før den skiftet navn til Programma Nazionale (Nasjonalt program) da Rai 2 ble etablert i 1961. Siden het kanalen Rete 1 (kanal 1) og Rai Uno (Rai én).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(en) RAI 1 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
San Esteban-demningen

San Esteban-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Orense i Spania, i kommunen Nogueira de Ramuin. Det ligger i elva Sil, i nedbørfeltet til Miño, beliggende nordvest i landet. Vannkraftproduksjonen har en installert effekt på 442 MW.
De to utbyggingstrinnen er:

San Esteban I (1955) – effekt 265 mw.
San Esteban II (2012) – effekt 177 mw.Demningen er en 115 meter høy og 295 meter lang gravitasjonsdam i betong.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
San Esteban - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Benínar-demningen

Beninar-demningen er en demning for irrigasjon i provinsen Almería i Spania. Det ligger i elva Adra, beliggende sørøst i landet.
Demningen er en 87 meter høy og 380 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 243 hektar (2,43 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 68 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Beninar - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Arkitekturåret 1883

Arkitekturåret 1883 er en oversikt over blant annet fullførte bygninger av arkitektonisk betydning, priser, fødte og avdøde personer med tilknytning til arkitektur i 1883.


== Byggverk ==
Home Insurance Building i Chicago tegnet av William LeBaron Jenney oppføres (revet i 1931)
Kuhns Building i Dayton, Ohio, blir bygget.
24. mai – Brooklyn Bridge, tegnet av John Augustus Roebling, fullføres.
Hotell Windsor, Melbourne, Australia fullføres.
Cane Hill Hospital i Coulsdon, London, fullføres.


== Priser ==
Royal Gold Medal – Francis Cranmer Penrose.
Prix de Rome, arkitektur: Gaston Redon


== Fødsler ==
8. januar - Robert Atkinson, engelsk arkitekt (død 1952)
15. februar - Richard Konwiarz, tysk arkitekt (død 1960)
16. mars - Olaf Nordhagen, norsk arkitekt, ingeniør og kunstner (død 1925)
18. mai - Walter Gropius, tysk arkitekt (død 1969)
25. juni - Paul Bartholomew, amerikansk arkitekt (død 1973)
30. august - Theo van Doesburg, nederlandsk arkitekt (død 1931)
19. desember - Barry Byrne, amerikansk arkitekt (død 1967)


== Dødsfall ==
28. juni - Emilio De Fabris, italiensk arkitekt (født 1808)
22. oktober - John Henry Chamberlain, engelsk arkitekt (født 1831)
Asmus Lenschow, tyskfødt byggmester og arkitekt, som virket i Christiania (født 1807)
Los Hurones-demningen

Los Hurones-demningen er en demning med et lite vannkraftverk i provinsen Cádiz i Spania. Det ligger i elva Majaceite, beliggende sør i landet. Vannkraftproduksjonen ster beskjeden.
Demningen er en 76 meter høy og 405 meter lang gravitasjonsdam i betong. Den skaper et reservoar som er 900 hektar (9 km²) stort, og har et største oppdemmet vannvolum på 135 millioner m³.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
Hurones, Los - SEPREM. Besøkt 17. januar 2012.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Gaius Mucius Scaevola

Gaius Mucius Scaevola var en romersk ungdom, berømt for sitt mot. I 508 f.Kr. beleiret styrker fra den etruskiske byen Clusium Roma og Gaius Mucius forsøkte, med godkjenning av det romerske senatet å snike seg inn i etruskernes leir og myrde deres konge, Lars Porsenna.
Hans forsøk mislyktes, da han ikke klarte å identifisere Porsenna og myrdet en annen i leiren. Mucius ble tatt til fange og erklærte: «Jeg er Gaius Mucius, en borger av Roma. Jeg kom her som en fiende for å drepe min fiende og jeg er så klar for å dø som jeg er for å drepe. Vi romere handler modig, og når skjebnen rammer så lider vi modig.» Han erklærte også at han var en av tre hundre romere som var villig til å gi sitt liv for å drepe Porsenna. 
For å vise sitt mot holdt Mucius sin ene hånd i et av etruisernes leirbål, noe som for ettertiden gav han tilnavnet Scaevola, i betygningen venstrehendt. Porsenna ble imponert over den unges mot og løslot han, så han fritt kunne vende tilbake til Roma. Det er ikke klart hvorvidt historien om Mucius faktisk har skjedd, eller om det er en myte.


== Eksterne lenker ==
(en) Gaius Mucius Scaevola – kategori av bilder, video eller lyd på Commons