Journalistiske sjangre

Vi kan dele journalistikk inn i to hovedgrupper: informasjonsjournalistikk og subjektiv journalistikk (meningsjournalistikk).  Forskjellen på disse er at objektiv journalistikk (informasjonsjournalistikk) forholder seg upartisk til situasjonen mens subjektiv journalistikk vil være preget av journalistens egne meninger. Under disse hovedgruppene deles journalistikk i forskjellige sjangre.


== Nyhetsartikkelen ==
En nyhetsartikkel er en informativ sjanger og er en av de vanligste sjangrene. Den er bygget opp etter den omvendte trekanten, altså at det viktigste i nyhetssaken kommer først. En slik artikkel består normalt av tittel, ingress, brødtekst og som oftest bilder og bildetekster.


== Reportasjen ==
I en reportasje handler det om at journalisten er oppsøkende, altså at journalisten selv er på stedet, gjort intervjuer og tatt bilder. I denne sjangeren er det vanlig å blande inn andre sjangre slik som for eksempel intervju. Ofte har reportasjen flere vinklinger og kan bestå av flere forskjellige saker om et aktuelt tema. Her er det tillatt at journalisten kan sette sitt eget preg på teksten. Reportasjen er bygget opp etter skrivemodellen fisken.


==== Nyhetsreportasjen ====
Nyhetsreportasjen er en utdypende reportasje som er knyttet til en aktuell begivenhet. Denne sjangeren består ofte av flere forskjellige sjangre som for eksempel notisen, referatet, nyhetsartikkelen og intervjuet. Slik som reportasjen er nyhetsreportasjen bygget opp etter fisken.


==== Featurereportasjen ====
I featurereportasjen skal journalisten beskrive miljø og mennesker knyttet til en begivenhet eller et tema. Denne typen reportasje er kjent for å være en av de mest litterære sjangrene innen journalistikk, og her har journalisten mulighet til å sette sitt personlige preg på teksten. Det er lov å bruke subjektive beskrivelser, personlige opplevelser og personskildringer, men selv om journalisten kan synliggjøre sin tilstedeværelse gjennom lukt, syn og hørsel, må alt være faktabasert.


== Intervju ==
Sjangeren intervju handler om å intervjue noen både som en egen sjanger og innenfor andre sjangre, slik som for eksempel i reportasjen.


==== Portrettintervju ====
Portrettintervjuet  handler om å presentere  et menneske på en spennende og interessant måte.  Poenget er å få frem personen gjennom teksten og å finne en spennende innfallsvinkel.  I portrettintervjuet er det vanlig å bruke ulike skjønnlitterære virkemidler og direkte sitater.


== Notisen ==
En notis er en kort og usignert nyhetsartikkel på rundt 10 til 20 linjer. Hovedpoenget med notisen er å  få fortalt noe på en kort og effektiv måte. På grunn av det lettfattelige informasjonen, er notisen noe av det mest leste blant avissjangrene.


== Debattinnlegget/leserbrevet ==
Lesernes mulighet  til å ytre sine meninger om ulike spørsmål. Dette er en fri sjanger som ofte bærer et muntlig preg. Gjennom debattinnlegget står leserne fritt til å skrive om det de vil, men de må likevel holde seg innenfor loven og etiske rammer.


== Enkét ==
En enkét er en serie av kortintervjuer, type Fem på gata. Her er det vanligvis ett spørsmål som stilles flere personer.


== Kommentaren ==
Kommentaren er en subjektiv og personlig tolkning av en aktuell sak. Det er fortsatt viktig at journalisten holder seg til fakta.


== Lederen ==
Lederen er en usignert kommentar som forteller hva avisen mener om en sak av allmenn interesse. Ofte er lederen skrevet av sjefredaktøren, men den kan også være skrevet av noen andre i redaksjonen.


== Anmeldelse ==
En anmeldelse er en subjektiv og gjerne kritisk vurdering eller anbefaling av for eksempel en bok, en film eller lignende. Selv om det er en subjektiv tekst må den allikevel være begrunnet.


== Se også ==
Journalistisk produksjon
Vær Varsom-plakaten


== Referanser ==
Se Gunnulv Hellesylt: Mediekommunikasjon side 78-82.
http://ndla.no/nb/node/76530
https://web.archive.org/web/20130618094459/http://www.aisagder.net/journalistiskesjangrer.html