jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tor Bergner

Tor Bergner (fullstendig navn Tor Olof Gunnarsson Bergner, født 24. juni 1913 i Luleå, død 12. februar 1990 i Stockholm) var en svensk poet, trubadur, og komponist, også kjent under artistnavnet Broder Tor. 
Han vokste opp i Hede i Härjedalen.
Bergner tilhørte de såkalte klarabohemerna på 1930- og 1940-tallet. Han turnerte med sine viser i hele Norden, og som komponist satte han toner til dikt av blant andre Nils Ferlin, Helmer Grundström og Emil Hagström. 


== Filmmusikk ==
1956 – Krut och kärlek
1984 – På tur med Tor


== Filmografi roller ==
1951 – Starkare än lagen
1953 – Barabbas
1953 – Ogift fader sökes
1953 – En skärgårdsnatt
1955 – Älskling på vågen
1955 – Het är min längtan
1956 – Krut och kärlek


== Musikkutgivelser ==
Visor i vinden, 1951
Tack gitarr : 8 visor. Stockholm : Leland, 1954
Fjällens lilja, 1956
Vågen slår - vinden går. Stockholm : Reuter & Reuter, 1965
Visor genom vandringsår. Stockholm : Southern Music, 1968
Råd till en ung flicka och 9 andra visor. Stockholm : Reuter & Reuter, 1976


== Diskografi ==
Tor Bergner besjunger Nils Ferlin, Birger Vikström, Emil Hagström, Helmer Grundström och sig själv... LP. HMV: SCLP 114, 196-?
Visor genom vandringsår. LP. Scan-Disc: SCLP 117, 1968.
Broder Tor. LP. Scan-Disc: SCLP 114, 1973
Vagant. LP. Polydor: 2379093, 1975
Broder Tor i S:ta Clara. LP. A disc: ADI 90996, 1981
Tack gitarr. LP. PVP: LP 03, 1983


== Bibliografi ==
Näverdosa, 1961
En trubadur som fältherre, fra: Beredskapsminnen från övre Norrland 1939-1944, Tornedalica, nr 12, 1971
Nasarbox, 1981


== Priser og utmerkelser ==
Ferlinpriset 1966
Evert Taube-stipendiet 1973


== Referanser ==


== Kilder ==
Norrländsk uppslagsbok, bind 1, 1993
(sv) Tor Bergner hos Svensk Filmdatabas


== Litteratur ==
Thorstein Bergman, Broder Tor: en sägen, 1991


== Eksterne lenker ==
(en) Tor Bergner på Internet Movie Database 
(sv) Tor Bergner i Svensk Filmdatabas 
(en) Tor Bergner på Discogs 
(en) Tor Bergner på MusicBrainz 
(sv) Tor Bergner i LIBRIS
Jonas Sima: På tur med Tor
Ordinær kondritt

Ordinær kondritt (engelsk: Ordinary chondrite, også kalt O-kondritter) er en klasse steinete meteoritter av kondritt. De er uten tvil den mest tallrike gruppen, og de utgjør omtrent 87 % av alle funn. Derfor har de også fått navnet «ordinær».
De er helt uten karbonat, men har som navnet angir  synlige, glassaktige kondruler. De utgjør (2010) hoveddelen med hele 677 av i alt 832 kjente meteoritter.
Kondritter som inneholder karbonat kalles karbonholdige kondritter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ordinary chondrites – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(engelsk) The Catalogue of Meteorites
(engelsk) A Pictorial of Ordinary Chondrites - Meteorites Australia
Big Sean

Sean Michael Anderson (født 25. mars 1988 i Santa Monica i California), bedre kjent som Big Sean, er en amerikansk rapper og sanger-låtskriver. 
Big Sean signerte en kontrakt med Kanye Wests GOOD Music i 2007, og i 2008 signerte ham også en kontrakt med Def Jam Recordings. Etter å ha sluppet ut samtlige mikser, slapp Sean ut sitt debutalbum Finally Famous i 2011, og har planlagt å slippe ut sitt andre studioalbum Hall of Fame i juni 2013.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Sean Anderson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Big Sean på Internet Movie Database 
(en) Big Sean hos The Movie Database 
(en) Big Sean på Apple Music 
(en) Big Sean på Discogs 
(en) Big Sean på Discogs 
(en) Big Sean på MusicBrainz 
(en) Big Sean på SoundCloud 
(en) Big Sean på Spotify 
(en) Big Sean på Songkick 
(en) Big Sean på Last.fm 
(en) Big Sean på Genius — sangtekster 
(en) Big Sean på AllMusic 
(en) Big Sean på AllMusic 
(en) Big Sean på Twitter 
(en) Big Sean på Facebook 
(en) Big Sean på Instagram 
(en) Big Sean på YouTube 
(en) Big Sean på YouTube 
(en) Big Sean på Myspace 
(en) Big Sean på Tumblr
Johan Thaasen

Johan Edvard Thaasen (født 16. oktober 1825 i Larvik, død 17. februar 1865) var en norsk klassisk filolog.
Johan Thaasen var sønn av garvermester Søren Thaasen (død 1843), som stammet fra Tåsen i Aker, og Marthe Marie Haslum (død 1841), en søster av eidsvollsmannen Hans Haslum. Han vokste opp i trange kår, men kom inn på Christiania katedralskole i 1838 og ble student i 1844. Ved universitetet begynte han å studere filologi, og livnærte seg ved å gi undervisning. I 1851 tok han embetseksamen og ble ansatt som lærer ved katedralskolen, fra 1852 som adjunkt. Her underviste han særlig i latin.
I 1859 fikk Thaasen et stipend og dro ut på et års studiereise til Tyskland. Fra 1860 var han konstituert som lektor i gresk ved universitetet, og ble utnevnt året etter. Her underviste han i gresk lyrikk og arkeologi. På denne tiden ble helsen hans stadig svekket. Sommeren 1864 foretok han en reise til kurbadet i Franzensbad, uten å bli bedre, og måtte etter hjemkomsten søke fritak fra undervisningen. I 1865 døde han av tæring.


== Referanser ==


== Kilder ==
«Thaasen, Johan Edvard», i Norsk Forfatter-Lexikon 1814–1880 V (1901).
Rune Skog

David Rune Skog (født 25. november 1913 i Bollnäs, Hälsingland, død 30. oktober 2009 i Solna) var en svensk sanger (andretenor), og pianist.
Skog var medlem i sangkvintetten The Bobbies 1937-1969.


== Filmografi ==
1976 – Resan till julstjärnan
1946 – Per Albin svarar - Välkomna till oss
1943 – Aktören


== Eksterne lenker ==
(en) Rune Skog på Internet Movie Database 
(sv) Rune Skog i Svensk Filmdatabas
Sande-hus

Sande-hus er et type boligblokk i bruk i Norge i etterkrigstiden.
Boligtypen fikk navn etter entreprenøren Arne Sande i Bergen, som bygget ut slike blokker i stor skala. Sande utviklet typen i kompaniskap med arkitekten Einar Vaardal-Lunde.Spesielt med Sande-husene er at de består av to og to vertikaldelte leiligheter stablet på hverandre. Adkomst til de øverste leilighetene skjer via utvendige altanganger.Norges mest kjente Sande-hus ble oppført på Odda, men de var også i bruk mange andre steder i landet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sande-hus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Livré

Livré betegnet opprinnelig de kapper (gjerne med pelskrage) som den franske konge ved større årlige festforanstaltninger tildele bannerherrer og riddere.
Senere er uttrykket gått over til å betegne de uniformslignende drakter til finere tjenerskap og væpnere. De var holdt i bestemte farger, som for eksempet i de våpenfarger som ble brukt innen den adelsslekt de betjente. Også mer detaljerte elementer fra slektens heraldikk inngikk gjerne, også i små detaljer som preget på plaggenes knapper. 
Livré-moten ble i Europa lenge dominert av impulsene fra det franske hoff i Versailles. Det kunne i tillegg til hverdagslivréet også lages livrésett beregnet for herrskapets mer høytidelige tilstelninger, og dessuten morgenlivréer. 
Livréer har mange steder blitt bibeholdt, for eksempel ved mange moderne hoff og i hoteller (dørvakter, portnere, resepsjonister, piccoloer).  


== Etymologi ==
Ordet 'livré' kommer fra det franske verbet livrer («levere»). Draktene ble «overlevert» til dem som skulle benytte dem.


== Litteratur ==
Heinrich XXVIII. Prinz Reuß zu Köstritz: Der korrekte Diener. Handbuch für Herrschaften und deren Diener. Parey, Berlin 1900 (Tekst i Wikisource)
Marieluise Kliegel: Des Dieners alte Kleider. Livreen und Livreeknöpfe – ausgewählte Beispiele deutscher Adelshöfe des 19. Jahrhunderts. Vereinigte Westfälische Adelsarchive, Münster 1999 (zugl. Münster (Westfalen), Univ., Diss., 1997)
Des Kaisers teure Kleider. Festroben und Ornate, Hofuniformen und Livreen vom frühen 18. Jahrhundert bis ins Zeitalter von Franz Joseph I. und Elisabeth. Katalog zur Ausstellung des Kunsthistorischen Museums Wien und des Reiss-Museums Mannheim 2000/2001. Wien/Mannheim 2000, ISBN 3-85497-010-2


== Eksterne lenker ==
(en) Livery (clothing) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Arkoi

Arkoi (gresk: Αρκοί) er en liten gresk øy som er en del av øygruppen Dodekanesene. Den ligger i den østlige del av Egeerhavet, nær kysten av Tyrkia. Øya tilhører kommunen Patmos, og hadde i henhold til folketelling av 2001 kun 54 innbyggere.
Grunnet den lille befolkningen er det ingen hovedstad, men de fleste innbyggerne bor i nærheten av hovedhavnen mens de øvrige bor spredt rundt på øya. De fleste lever av fiske, geiter eller arbeider i en av øyas fire gjestgivere.


== Geografi ==
Øya er preget av tørr, berglendt land med lite vegetasjon med unntak av oliventrær og en del hardfør krattskog. Fauna på øya består hovedsakelig av tamdyr som geiter og esler, skjønt hegrer kan tidvis bli sett. Det maritime livet i havnen og buktene rundt øya har ikke blitt rammet så hardt som mange andre greske øyer, og består av en rekke arter av havabbor og snegler.


== Landemerker ==

På høyden med utsyn over hovedhavnen ligger ruiner av et akropolis fra antikken. Selv om lite gjenstår fra dens struktur, er steinene som ble benyttet for å bygge den et godt utgangspunkt for å se solnedgangen over Egeerhavet. Ved den ene enden av øya, mot øya Lipsi, finnes den beste badestranden på øya. Tiganakia, som stranden heter, er liten og noe steinete, men har krystallklart vann og med utsyn over til bukten ved en liten naboøy. Denne stranden kan bli noe overbefolket i høysesongen (juli og august) da dagsbesøkende fra Lipsi kommer over jevnlig. 
På den motsatte siden av øya, i retning av Samos, er hva som refereres til som «det italienske fengsel». Landsbybeboerne sier at det ble benyttet under den andre verdenskrig som et fengsel av den italienske hæren som okkuperte øya. Også ved denne enden av øya er det en grotte som inneholder en rekke formasjoner av stalaktitter og stalagmitter. Grotten er eller har vært noe vanskelig å finne da den er noe dekket av oliventrær og andre buskvesker.


== Naboøyer ==
Den nærmeste bebodde øya er Marathi, men de nærmeste øyene med en befolkning av en viss størrelse er øyene Lipsi og Patmos.


== Transport ==
Det er fergetjeneste som går daglig mellom øyene Samos, Patmos, og Lipsi, foruten også mindre ferger til andre naboøyer som Marathi.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Arkoi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nettsted for Arki
Arkoi hos Greece.org
Arkoi... positive energy and unspoiled landscape
Skip- og seileinformasjon om Arkoi
San Juan-fjellene

San Juan-fjellene er en del av fjellkjeden Rocky Mountains og strekker seg fra Ouray sørvest i Colorado mot sør og sørøst til Chama nordvest i New Mexico, USA. Bergartene er hovedsakelig av vulkansk opprinnelse, og er rik på mineraler og metaller - særlig i nord. San Juan-fjellene har 18 topper over 4 000 moh, alle i Colorado. Det høyeste fjellet er Uncompahgre Peak med 4 365 moh. Elven Rio Grande har sitt utspring på østsiden av San Juan-fjellene og munner til slutt ut i Mexicogulfen. Mindre elver med utspring fra sør- vest- og nordsiden av fjellene renner inn i elven Colorado som i sin tur munner ut i Stillehavet i Californiabukta. 
På slutten av 1800-tallet var San Juan-fjellene gjenstand for en voldsom vekst i gruvevirksomhet. I dag er de fleste gruvene forlengst nedlagt, og de gruvesamfunnene som ikke er fraflyttet overlever på turistene som tiltrekkes av naturopplevelser i fjellene.


== Bildegalleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Kilder ==
Forest History Society: San Juan National Forest Arkivert 28. juli 2014 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) San Juan Mountains – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hvitstrupehonningeter

Hvitstrupehonningeter (Melithreptus albogularis) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den forekommer i det nordlige og østlige Australia og på Ny-Guinea.


== Underarter ==
Det er beskrevet to underarter av hvitstrupehonningeter:

Melithreptus gularis gularis (Gould, 1837)
Melithreptus gularis laetior (Gould, 1875)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hvitstrupehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitstrupehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) hvitstrupehonningeter hos ITIS 
(en) hvitstrupehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus albogularis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus albogularis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus albogularis. Besøkt 10. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus albogularis. Besøkt 10. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus albogularis. Besøkt 10. mai 2013.
Statlig planbestemmelse

Statlige planbestemmelser (SPB) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–3.«Når det er nødvendig for å ivareta nasjonale eller regionale interesser, kan Kongen etter samråd med de berørte kommuner og regionale planmyndigheter for et tidsrom av inntil ti år nedlegge forbud mot at det innenfor nærmere avgrensede geografiske områder, eller i hele landet, blir iverksatt særskilt angitte bygge- eller anleggstiltak uten samtykke av departementet, eller bestemme at slike tiltak uten slikt samtykke bare kan iverksettes i samsvar med bindende arealdel av kommuneplan eller reguleringsplan etter denne lov.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Statlig arealplan

Statlig arealplan i plan- og bygningsloven er omtalt i § 6–4.
«Når gjennomføringen av viktige statlige eller regionale utbyggings-, anleggs- eller vernetiltak gjør det nødvendig, eller når andre samfunnsmessige hensyn tilsier det, kan departementet henstille til vedkommende kommune om å utarbeide arealdel til kommuneplan eller reguleringsplan etter lovens kapittel 11 og 12.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Regional planstrategi

Regional planstrategi i plan- og bygningsloven er omtalt i § 7-1.«Regional planmyndighet skal minst én gang i hver valgperiode, og senest innen ett år etter konstituering, utarbeide en regional planstrategi i samarbeid med kommuner, statlige organer, organisasjoner og institusjoner som blir berørt av planarbeidet.
Planstrategien skal redegjøre for viktige regionale utviklingstrekk og utfordringer, vurdere langsiktige utviklingsmuligheter og ta stilling til hvilke spørsmål som skal tas opp gjennom videre regional planlegging.
Den regionale planstrategien skal inneholde en oversikt over hvordan de prioriterte planoppgavene skal følges opp og opplegget for medvirkning i planarbeidet.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Regional plan

Regional plan eller  (fylkesplan) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 8-1.«Regional planmyndighet skal utarbeide regionale planer for de spørsmål som er fastsatt i den regionale planstrategien.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Regional planbestemmelse

Regional planbestemmelse i plan- og bygningsloven er omtalt i § 8-5.«Regional planmyndighet kan fastsette regional planbestemmelse knyttet til retningslinjer for arealbruk i en regional plan som skal ivareta nasjonale eller regionale hensyn og interesser.
Bestemmelsen kan fastsette at det for et tidsrom av inntil ti år nedlegges forbud mot at det blir iverksatt særskilt angitte bygge- eller anleggstiltak uten samtykke innenfor nærmere avgrensede geografiske områder, eller bestemme at slike tiltak uten slikt samtykke bare kan iverksettes i samsvar med godkjent arealplan etter denne lov.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Interkommunalt plansamarbeid

Interkommunalt plansamarbeid  eller (interkommunal planlegging) er i henhold til plan- og bygningsloven § 9-1.«To eller flere kommuner bør samarbeide om planlegging etter denne lov når det er hensiktsmessig å samordne planleggingen over kommunegrenser. Samarbeidet kan omfatte alle kommunale plantyper.Interkommunalt plansamarbeid kan igangsettes som gjennomføring av regional planstrategi. Regional planmyndighet eller statlige myndigheter kan anmode kommunene om å innlede et slikt samarbeid når det anses nødvendig for å ivareta hensyn og løse oppgaver som går ut over den enkelte kommune.Når det anses nødvendig for å ivareta og løse nasjonale og viktige regionale hensyn og oppgaver, kan departementet pålegge kommuner å inngå i et slikt plansamarbeid. Herunder kan det bestemme organisering av plansamarbeidet, om hvilke oppgaver samarbeidet skal gjelde og om hvilket geografisk område det skal omfatte. Før slike bestemmelser gis, skal vedkommende kommuner ha hatt anledning til å uttale seg.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Kommunal planstrategi

Kommunal planstrategi i plan- og bygningsloven er omtalt i § 10-1.«Kommunestyret skal minst én gang i hver valgperiode, og senest innen ett år etter konstituering, utarbeide og vedta en kommunal planstrategi. Planstrategien bør omfatte en drøfting av kommunens strategiske valg knyttet til samfunnsutvikling, herunder langsiktig arealbruk, miljøutfordringer, sektorenes virksomhet og en vurdering av kommunens planbehov i valgperioden.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Kommuneplanens samfunnsdel

Kommuneplanens samfunnsdel eller (samfunnsdelen) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11-2.
«Kommuneplanens samfunnsdel skal ta stilling til langsiktige utfordringer, mål og strategier for kommunesamfunnet som helhet og kommunen som organisasjon. Den bør inneholde en beskrivelse og vurdering av alternative strategier for utviklingen i kommunen.»
«Kommunedelplaner for temaer eller virksomhetsområder skal ha en handlingsdel som angir hvordan planen skal følges opp de fire påfølgende år eller mer. Handlingsdelen skal revideres årlig.»


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Kommuneplanens arealdel

Kommuneplanens arealdel eller (arealdelen) i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11–5.
«Kommunen skal ha en arealplan for hele kommunen (kommuneplanens arealdel) som viser sammenhengen mellom framtidig samfunnsutvikling og arealbruk. Det kan utarbeides arealplaner for deler av kommunens område. Kommuneplanens arealdel skal angi hovedtrekkene i arealdisponeringen og rammer og betingelser for hvilke nye tiltak og ny arealbruk som kan settes i verk, samt hvilke viktige hensyn som må ivaretas ved disponeringen av arealene. Kommuneplanens arealdel skal omfatte plankart, bestemmelser og planbeskrivelse hvor det framgår hvordan nasjonale mål og retningslinjer, og overordnede planer for arealbruk, er ivaretatt. Plankartet skal i nødvendig utstrekning vise hovedformål og hensynssoner for bruk og vern av arealer.»


== Eksterne lenker ==
Lovteksten, Lovdata
Lovkommentaren, Miljøverndepartementet
Hensynssone

Hensynssone i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11–8.
«Kommuneplanens arealdel skal i nødvendig utstrekning vise hensyn og restriksjoner som har betydning for bruken av areal. Hensyn og forhold som inngår i andre ledd bokstav a til e, skal markeres i arealdelen som hensynssoner med tilhørende retningslinjer og bestemmelser. Det kan angis flere soner for samme areal.
Til hensynssone skal det i nødvendig utstrekning angis hvilke bestemmelser og retningslinjer som gjelder eller skal gjelde i medhold av loven eller andre lover for å ivareta det hensynet sonen viser.»
§ 12–6 omhandler hensynssoner i reguleringsplan.
Hensynssoner:
• Sikrings-, støy- og faresoner
• Sone med særlige krav til infrastruktur
• Sone med særlige hensyn til landbruk, reindrift, friluftsliv, grønnstruktur, landskap eller bevaring av naturmiljø eller kulturmiljø
• Sone for båndlegging etter plan- og bygningsloven eller andre lover
• Sone med krav om felles planlegging for flere eiendommer
• Sone for hvor gjeldende reguleringsplan fortsatt skal gjelde.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Arealformål

Arealformål i plan- og bygningsloven er omtalt i § 11–7.«Kommuneplanens arealdel skal i nødvendig utstrekning vise arealformål...»
Arealformål:
• Bebyggelse og anlegg.
• Samferdselsanlegg og teknisk infrastruktur.
• Grønnstruktur.
• Forsvaret.
• Landbruks-, natur- og friluftsformål samt reindrift.
• Bruk og vern av sjø og vassdrag, med tilhørende
strandsone.
§ 12–5 omhandler arealformål i reguleringsplan.


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Hvitnakkehonningeter

Hvitnakkehonningeter (Melithreptus lunatus) er en fugl i slekten Melithreptus i familien honningetere. Den er endemisk til Australia.


== Underarter ==
Det er beskrevet to underarter av hvitnakkehonningeter:

Melithreptus lunatus lunatus (Vieillot, 1802)
Melithreptus lunatus chloropsis (Gould, 1848)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hvitnakkehonningeter i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitnakkehonningeter hos Artsdatabanken 
(en) hvitnakkehonningeter hos ITIS 
(en) hvitnakkehonningeter hos NCBI 
(en) Kategori:Melithreptus lunatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Melithreptus lunatus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Melithreptus lunatus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Avibase: Melithreptus lunatus. Besøkt 10. mai 2013.
ITIS report: Melithreptus lunatus. Besøkt 10. mai 2013.
Birdlife Species Factsheet: Melithreptus lunatus. Besøkt 10. mai 2013.
Områderegulering

Områderegulering i plan- og bygningsloven er omtalt i § 12–2.

«Områderegulering brukes av kommunen der det er krav om slik plan i kommuneplanens arealdel, eller kommunen finner at det er behov for å gi mer detaljerte områdevise avklaringer av arealbruken.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.
Detaljregulering

Detaljregulering, tidligere bebyggelsesplan er ofte en  (privat reguleringsplan) eller  (privat plan) og er omtalt i plan- og bygningsloven  i § 12–3.«Detaljregulering brukes for å følge opp kommuneplanens arealdel og eventuelt etter krav fastsatt i en vedtatt områderegulering. Detaljregulering kan skje som utfylling eller endring av vedtatt reguleringsplan.
Private, tiltakshavere, organisasjoner og andre myndigheter har rett til å fremme forslag til detaljregulering, herunder utfyllende regulering, for konkrete bygge- og anleggstiltak og arealendringer, og til å få kommunens behandling av og standpunkt til reguleringsspørsmålet som tas opp i det private forslaget.»


== Referanser ==


== Kilder ==
Lov av 27. juni 2008 nr. 71 om planlegging og byggesaksbehandling. (plan- og bygningsloven) hos Lovdata.
Lovkommentar til plandelen av plan- og bygningsloven i Veiledninger og brosjyrer, 01.06.2009. Miljøverndepartementet.