jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Granmattevever

Granmattevever (Pityohyphantes phrygianus) er en av edderkoppene i gruppen mattevevere og dvergedderkopper (Linyphiidae). 


== Utseende ==
Granmattevever er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og  forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter. 
Granmattevever er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.


== Litteratur ==
W. Nentwig, A. Hänggi, C. Kropf & T. Blick (Hrsg.): Spinnen Mitteleuropas – Bestimmungsschlüssel, slekten (gattung) Pityohyphantes (tysk)


== Eksterne lenker ==
(en) granmattevever i Encyclopedia of Life 
(en) granmattevever i Global Biodiversity Information Facility 
(no) granmattevever hos Artsdatabanken 
(sv) granmattevever hos Dyntaxa 
(en) granmattevever hos Fauna Europaea 
(en) granmattevever hos ITIS 
(en) granmattevever hos NCBI 
(en) Kategori:Pityohyphantes phrygianus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dvergedderkopper – edderkopper.net (norsk)
Klomattevever

Klomattevever (Oryphantes angulatus) er en av edderkoppene i gruppen mattevevere og dvergedderkopper (Linyphiidae). 


== Utseende ==
Klomattevever er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og  forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter. 
Klomattevever er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.


== Litteratur ==
W. Nentwig, A. Hänggi, C. Kropf & T. Blick (Hrsg.): Spinnen Mitteleuropas – Bestimmungsschlüssel, slekten (gattung) Oryphantes (tysk)


== Eksterne lenker ==
(en) klomattevever i Encyclopedia of Life 
(en) klomattevever i Global Biodiversity Information Facility 
(no) klomattevever hos Artsdatabanken 
(sv) klomattevever hos Dyntaxa 
(en) klomattevever hos Fauna Europaea 
(en) klomattevever hos ITIS 
(en) klomattevever hos NCBI 
Dvergedderkopper – edderkopper.net (norsk)
Rotmattevever

Rotmattevever (Labulla thoracica) er en av edderkoppene i gruppen mattevevere og dvergedderkopper (Linyphiidae). 


== Utseende ==
Rotmattevever er en liten til mellomstor dvergedderkopp, mellom 3,4 og 6,4 millimeter lang. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og  forholdsvis liten. Den har en mørkere langsgående midtflekk og er smalt mørk også helt ytterst langs sidekantene. Bakkroppen har et klart lyst og mørket mønster, hos hunnen er den stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter. Beina er tydelig ringet, det vil si de har ringer i lysere og mørkere farger.
Rotmattevever er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.


== Litteratur ==
W. Nentwig, A. Hänggi, C. Kropf & T. Blick (Hrsg.): Spinnen Mitteleuropas – Bestimmungsschlüssel, slekten (gattung) Labulla (tysk)


== Eksterne lenker ==
(en) rotmattevever i Encyclopedia of Life 
(en) rotmattevever i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rotmattevever hos Artsdatabanken 
(sv) rotmattevever hos Dyntaxa 
(en) rotmattevever hos Fauna Europaea 
(en) rotmattevever hos ITIS 
(en) rotmattevever hos NCBI 
(en) Kategori:Labulla thoracica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dvergedderkopper – edderkopper.net (norsk)
Krattmattevever

Krattmattevever (Diplostyla concolor) er en av edderkoppene i gruppen mattevevere og dvergedderkopper (Linyphiidae). 


== Utseende ==
Krattmattevever er en liten edderkopp. Kroppen er todelt i en bakkropp (abdomen) og en forkropp (prosoma eller cephalothorax). Forkroppen er bredt oval, litt flat og  forholdsvis liten. Bakkroppen hos hunnen er stor og kuleformet. Avstanden fra det fremste øyet til hodets fremkant er forholdsvis stor, mye mer enn to ganger øyets diameter. 
Krattmattevever er den eneste norske arten fra denne slekten, så forveksling med andre arter skulle ikke by på et problem. Men flere av dvergedderkoppene er ganske like hverandre, samtidig som de kan være fargevariable av utseende. For sikker artsbestemmelse kreves ofte nærmere undersøkelse av de kjønnsmodne edderkoppens kjønnsorganer, hos hunner epigynet og hos hanner pedipalpenes siste ledd.


== Litteratur ==
W. Nentwig, A. Hänggi, C. Kropf & T. Blick (Hrsg.): Spinnen Mitteleuropas – Bestimmungsschlüssel, slekten (gattung) Diplostyla (tysk)


== Eksterne lenker ==
(en) krattmattevever i Encyclopedia of Life 
(en) krattmattevever i Global Biodiversity Information Facility 
(no) krattmattevever hos Artsdatabanken 
(sv) krattmattevever hos Dyntaxa 
(en) krattmattevever hos Fauna Europaea 
(en) krattmattevever hos ITIS 
(en) krattmattevever hos NCBI 
(en) Kategori:Diplostyla concolor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dvergedderkopper – edderkopper.net (norsk)
«Fulton» (skonnert)

«Fulton» er en dansk tremastet skonnert som ble bygget ved C.L. Johansens skipsverft i Marstal til kaptein Marius Eriksen i 1914-15. Skipet seilte bl.a. med klippfisk fra Newfoundland til Spania.
I 1923 ble Fulton solgt og var under svensk flagg inntil 1959 da skipet ble dansk igjen  og seilte i rutefart inntil 1969.
I 1970 overtok Nationalmuseet Fulton.
Skipet benyttes som skoleskip for ungdom med sosiale problemer.


== Eksterne lenker ==
Fultons offisielle nettsted
Transposon

Transposoner (eller "hoppende gener") er biter av DNA som kan flytte seg til nye steder i genomet i en celle. Flyttingen kan enten skje i form av "kopier-og-lim-inn" eller "klipp-og-lim-inn". Transposoner kan føre til mutasjoner med betydelig fenotypiske effekt og de kan endre cellas genomstørrelse. Oppdagelsen av disse "hoppende genene" i 1950 ga Barbara McClintock Nobelprisen i fysiologi eller medisin i 1983. McClintock er fortsatt (2010) den eneste kvinnelige ene-mottaker av denne nobelprisen.
Transposoner kan utgjøre en stor del av genomets størrelse i eukaryote celler og er en del av ikke-kodende DNA. Transposoner innebærer viktige metoder for å endre DNA i levende organismer. 


== Referanser ==
Verkensvannet

Verkensvannet er en innsjø i Asker kommune i Viken, og er et av Dikemarkvannene.
Innsjøen ligger 181 meter over havet. Vannet er demmet opp til samme høyde som Ulvenvannet, og dermed henger disse vannene sammen også med Nordvannet og Svinesjøen. Vannet har avløp i sørøst gjennom Verkenselva til Gjellumvannet, og derfra videre til Åroselva.
Vannet er klassifisert som kalksjø, med stort mangfold av plante- og dyrearter.Oslo kommune er grunneier langs øst- og sydbredden av vannet, og forvalter fiskerettighetene der. I vannet finnes både abbor, gjedde, mort og sørv. Mange meitefiskere er spesielt ute etter suter, som det finnes store eksemplarer av her. Det er også en stamme stor ørret, men bestanden er liten, og bør ikke beskattes. Spesielt interessant er forekomsten av ål. Det har vært tatt meget stor ål på rundt to kilo her, men bestanden synes å være gått tilbake. Dessuten finnes kreps. Det trenges ikke fiskekort, men vil man fange kreps, må det løses krepsekort.


== Referanser ==
Phantom Punch

Phantom Punch er et musikkalbum med Sondre Lerche, utgitt i 2007.


== Sporliste ==
«Airport Taxi Reception»
«The Tape»
«Say It All»
«Phantom Punch»
«Tragic Mirror»
«Face the Blood»
«John, Let Me Go»
«Well, Well, Well»
«After All»
«She's Fantastic»
«Happy Birthday Girl»


== Eksterne lenker ==
(en) Phantom Punch på Discogs
FF «Johan Hjort»

FF «Johan Hjort» er et norsk forskningsfartøy eid av Havforskningsinstituttet. Skipet er kalt opp etter havforskeren Johan Hjort (1869–1948). Eierskapet er delt sammen med Universitetet i Bergen.
I 1990 overtok instituttet et nytt fartøy med navn FF «Johan Hjort», som er litt større, men ellers svært likt søsterskipet FF «Dr. Fridtjof Nansen» som fra 2017 heter FF «Kristine Bonnevie». Skipet er 64 meter langt og på 1 950 brt. Fartøyet er bygd ved spesialverftet Flekkefjord Slipp og Maskinfabrikk, og har en diesel-elektrisk motor på 2400 kW.
Skipet er spesielt utrustet for tokt innen forskning på fiskebestander, miljøundersøkelser og akustiske undersøkelser. Skipet har ekkolodd, sonarer og annet akustisk utstyr, samt utstyr for å ta vann- og bunnprøver.


== Eksterne lenker ==
(en) IMO 8915768 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) FF «Johan Hjort» – DNVs skipsregister 
(en) FF «Johan Hjort» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(no) Johan Hjort, Havforskningsinstituttet
FF «G.M. Dannevig»

FF «G.M. Dannevig» er et norsk forskningsfartøy eid av Havforskningsinstituttet. Skipet er kalt opp etter
den sørlandske havforskeren Gunder Mathiesen Dannevig (1841–1911). Det har Universitetet i Bergen som medeier. Skiept er fast stasjonert i Skagerrak og Nordsjøen med base på Forskningsstasjon Flødevigen utenfor Arendal.
I 1985 overtok et nytt fartøy med navn FF «Kystfangst», som det året ble omdøpt til FF «G.M. Dannevig». Skipet er 28 meter langt og på 171 brt. Fartøyet er bygd ved Kystvågen Verft, og har en motorkraft på 660 kW.
Skipet er spesielt utrustet for tokt innen forskning på fiskebestander, miljøundersøkelser og akustiske undersøkeler. Skipet har laboratorier, ekkolodd, sonarer og annet akustisk utstyr, samt utstyr for å ta vann- og bunnprøver.


== Eksterne lenker ==
(en) IMO 8899665 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) FF «G.M. Dannevig» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(no) G.M. Dannevig Havforskningsinstituttet
FF «Håkon Mosby»

FF «Håkon Mosby» (sjøsatt 1980) er et norsk forskningsfartøy eid av Havforskningsinstituttet. Det var bygd ved Mjellem & Karlsen sammen med søsterskipet «Michael Sars», begge sjøsatt i 1980 og tok over etter det forliste FF «Helland-Hansen» (1957–1976).
Skipet var oppkalt etter havforskeren Håkon Mosby (1903–1989). Det har Universitetet i Bergen som medeier, før 2008 var det eneeid av universitetet. Skipet er fast stasjonert i Skagerrak og Nordsjøen med base på Forskningsstasjon Flødevigen utenfor Arendal.  Det er 47 meter langt og på 701 brt. Fartøyet  har en motorkraft på 1500 kW. Skipet er spesielt utrustet for tokt innen forskning på fiskebestander, miljøundersøkelser og akustiske undersøkeler. Skipet har laboratorier, ekkolodd, sonarer og annet akustisk utstyr, samt utstyr for å ta vann- og bunnprøver. Det tar spesielt prøver av sedimenter på havbunnen.


== Referanser ==
Minotaur-klassen

Minotaur-klassen var en klasse med tre pansrede kryssere bygd i 1905-1909 for den britiske marinen. De tjente under første verdenskrig og alle tre skip deltok i Jyllandsslaget. Under sjøslaget ble HMS «Defence» senket av de tyske hovedskipene med tap av hele besetningen på 906 mann. «Minotaur» og «Shannon» overlevde krigen for deretter å bli tatt ut av flåtelistene og hugget opp i 1920 og 1922. Minotaur-klassen var de siste pansrede kryssere som ble bygd for Royal Navy etter slagkrysserens ankomst og lette kryssere ble innført. Disse var en fortsettelse av Warrior-klassen med noe mindre pansring og sterkere bestykning. Bestykningen besto av fire 233,7 mm kanoner på forre og aktre kanontårn og ti 190,5 mm kanoner på ti sidetårn, fem på hver side med én kanon i hvert tårn.


== Byggeprogrammet ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gardiner, Robert Conway`s All the World`s Fighting Ships, 1860-1905 Conway Maritime Press, 1979 ISBN 0-83170-302-4
Hythe, Viscount The Naval Annual 1914


== Eksterne lenker ==
(en) Minotaur class cruiser (1906) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Minotaur Class – 1908
Jacob Lofthus

Jacob Lofthus (opprinnelig Jacob Kragenæs; født 1861 i Telemark, død 15. september 1882 i München) var en norsk kunstmaler og tegner.
Han tok kunstutdannelse hos Knud Bergslien 1878 og ved kunstakademiet i München 1880-82. Han malte landskapsmalerier i nasjonalromantisk stil etter Tidemand/Bergslien, og flere portretter. Etter hans tidlige død ga familien 74 malerier og 3 skissebøker til Fylkesmuseet for Telemark og Grenland. Han var en slektning av bygdekunstneren Mikkel Mandt.


== Referanser ==
Bondeveldet

«Bondeveldet» er et skillingstrykk. Alf Prøysen presenterte det i sin visespalte i «Magasinet for Alle» i 1956. Han skriver at forfatteren av «Bondeveldet» skal være den samme som skrev «Husmannsvisa». Han var fra Valdres og het Andris Bjørgebakko.


== Teksten ==


== Kilder ==
De gamle visene 3 med Alf Prøysen, Forlaget For Alle, Oslo 1974
Emily Bergl

Emily Anne Bergl (født 25. april 1975) er en engelsk-amerikansk film, scene og TV-skuespiller. Hun er kjent for sin rolle som Rachel Lang i filmen The Rage: Carrie 2 (1999), Annie O'Donnell i ABC TV-serien Men in Trees (2006–2008) og for tiden Beth Young i Frustrerte fruer (2010–2011).


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Emily Bergl – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Emily Bergl på Internet Movie Database 
(sv) Emily Bergl i Svensk Filmdatabas 
(da) Emily Bergl på Filmdatabasen 
(fr) Emily Bergl på Allociné 
(en) Emily Bergl på AllMovie 
(en) Emily Bergl hos The Movie Database 
(en) Emily Bergl hos Internet Broadway Database 
Emily Bergl Interview by Beth Stevens on Broadway.com
Emily's Men in Trees blog on TVGuide.com
Meridiungulata

Meridiungulata er en utdødd klade med pattedyr som inneholder fire undergrupper, hvorav to er omdiskuterte. Også kladen i seg selv er både omdiskutert og urangert, slik den pesenteres i kladogrammet nedenfor.
Meridiungulata kan ha oppstått i Sør-Amerika, fra en nordamerikansk progenitor. Gruppen inneholder søramerikanske hovdyr.


== Kladogram ==


== Eksterne lenker ==
(en) Meridiungulata i Encyclopedia of Life 
(en) Meridiungulata hos Fossilworks 
(en) Kategori:Meridiungulata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Meridiungulata – detaljert informasjon på Wikispecies
Comala

Comala er en landsby og en kommune i den meksikanske delstaten Colima. Landsbyen hadde 9 442 innbyggere i 2010, mens hele kommunen hadde 20 888.

Kommunen grenser til Zapotitlán i nord, Cuauhtémoc og Minatitlán i vest, og Villa de Álvarez i sør og i øst.
Navnet er en avledning av comal, navnet på en type stekepanne brukt av urbefolkingen bl.a. til å steke tortillalomper.


== Historie ==
Eldste spor etter mennesker i området er rundt 3000 år gamle. Området har bevis på Olmec, Nahua, Toltec og Chichimeca beboelse eller innflytelse. Men etter 1100-tallet var den dominerende kulturen her Purépecha-kulturen helt til spanjolene kom. Byen Comala har før-spanske røtter. Første europeer som ankom området var Bartolomé López i 1527. Området ble evangelisert av fransiskanerne, og de etablerte kapellet i Ajuchitlán. I 1554 ble landsbyene Comala, Suchitlán og Zacualpan offisielt etablert under spansk styre. I 1815 ble det en semi-autonom urfolk-republikk med sin egen guvernør. Det ble en kommune i 1820 med Cayetano Pizarro som den første ordføreren under spansk lov, og igjen i 1857 under det årets grunnlov. Det har bevart denne politiske organisasjonen til i dag. I 1883 etablerte en tysk forretningsmann ved navn Arnold Vogel den første kaffeplantasjen i kommunen. Denne plantasjen stimulerte landbruks- og industriutvikling i området. Det første elektriske anlegget i delstaten Colima kalt El Remate ble bygget i 1906, og leverte strøm til Comala, Colima og Villa de Alvarez.En toglinje som fra Colima by via Comala til Cerro Grande ved kysten åpnet i 1910.I 1961 bestemte byen seg for å male seg hvit som en måte å skille seg fra de omkringliggende samfunnene. I dag er det fylt med strukturer med hvite vegger og røde tegltak. Det historiske sentrum av byen ble erklært som en historisk monumentsone ved presidentdekret i 1988.  Comala fikk status som «Pueblo Mágico» i 2002 på grunn av arkitekturen og tradisjonene landsbyen har å by på.


== Byen i dag ==
De største næringene i kommunen er landbruk og turisme. Byen har også stor produksjon av ponche, en alkoholholdig drikk med mange forskjellige smaker.
Juan Rulfos roman Pedro Páramo refererer til Comala.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Comala – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunens hjemmeside
Comala hos Pueblos México
Tlalpujahua

Tlalpujahua er en landsby og en kommune i delstaten Michoacán i Mexico. Landsbyen hadde 3 530 innbyggere i 2010, mens hele kommunen hadde 27 587 innbyggere.Navnet Tlalpujahua er nahuatl og betyr «Svampeland».
Tlalpujahua var tidligere en gruvelandsby, og 27. juni 2005 fikk den status som «Pueblo Mágico». I dag er rundt 70 % av kommunens økonomi basert på produksjon av juledekorasjoner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tlalpujahua de Rayón – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Kommunens offisielle hjemmeside Arkivert 24. november 2020 hos Wayback Machine.
Tlalpujahua hos Pueblos México
Adolf av Luxembourg

Adolf I av Luxembourg (Adolf Wilhelm August Karl Friedrich, født 24. juli 1817 i Biebrich, død 17. november 1905 på Schloss Hohenburg) var den siste hertug av Nassau og den fjerde storhertug av Luxembourg. Han var sønn av Vilhelm, hertug av Nassau (1792–1839) og hans første kone, prinsesse Louise av Sachsen-Hildburghausen. Adolfs halvsøster, Sophia av Nassau gifta seg med Oskar II av Sverige.


== Hertug av Nassau ==
Adolf blei hertug av Nassau den 20. august/30. august 1839, etter farens død. Han støtta det østerrikske keiserdømmet i den østerriksk-prøyssiske krig i 1866. Etter Østerrikes nederlag blei Nassau annektert av kongeriket Preussen og han tapte dermed sine trone, den 20. september 1866.


== Storhertug av Luxembourg ==
I 1879 blei Adolfs niese, Emma av Waldeck og Pyrmont, datter av en av hans halvsøstre, gift med hans fjerne slektning Vilhelm III av Nederland. I 1890 etterfulgte deres eneste datter, Wilhelmina, tronen. Det fantes ingen mannlig arving, og ifølge de saliske lover var det umulig for henne som kvinne å overta den luxembourgske tronen. Storhertugdømmet, som hadde vært i personalunion med Nederland siden 1815, blei nå overgitt til den nederlandske kongefamiliens fjerne slektning, den nylig avsatte hertug Adolf. Han blei innsatt den 23. november 1890 som beskrevet i en familiepakt. Etterkommerne av Adolf er fortsatt i besittelse av storhertugdømmet, men likevel bare kognatisk, ettersom selve uavhengigheten til storhertugdømmet krevde en omskriving av suksesjonslovene for å gjøre kvinnelige arvinger legitime.


== Ekteskap ==
Den 31. januar 1844 gifta Adolf seg i St. Petersburg med storfyrstinne Elisabeth Mikhailovna av Russland, niese av keiser Nikolaj I av Russland. Hun døde mindre enn et år etter, i barselseng med en dødfødt datter. Hun var da 19 år. Adolf bygde den russisk-ortodokse Sankt Elisabeth-kirken fra 1847 til 1855. Denne skulle være hennes gravkirke.
Den 23. april 1851 gifta han seg med prinsesse Adelheid-Marie av Anhalt-Dessau (Dessau, 25. desember 1833 – Königstein slott, 24. november 1916), datter av Friedrich av Anhalt-Dessau. De fikk fem barn; bare to av dem blei voksne.


== Barn ==
Vilhelm IV, storhertug av Luxembourg (1852–1912)
Friedrich Paul Wilhelm av Nassau (23. september 1854–23. oktober 1855)
Marie Bathildis av Nassau (14. november 1857–28. desember 1857)
Franz Joseph Wilhelm av Nassau (30. januar 1859–2. april 1875)
Hilda av Nassau (1864–1952), gifta seg med Fredrik II av BadenI 1892 tildelte Adolf den arvelige tittelen greve av Wisborg til sin svenske nevø, Oscar Bernadotte,  som hadde mista sine svenske titler etter å ha gifta seg uten sin fars godkjenning. Wisborg (også stava Visborg) var et gammelt slott i byen Visby i prins Oscars tapte hertugdømme, Gotland, men tittelen i seg selv blei oppretta i Luxembourgs adelskap.
Adolf døde i 1905 på sitt sommerslott Hohenburg i Bayern, der han også blei gravlagt. I 1953 blei han begravd på nytt krypten i Weilburg slottskapell.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adolphe, Grand Duke of Luxembourg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Mearrasámi Diehtoguovddáš

Mearrasámi Diehtoguovddáš – Sjøsamisk kompetansesenter – er en stiftelse etablert i 2002. Formålet er å ivareta, styrke og formidle samisk språk og kultur i sjøsamiske områder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Adelheid-Marie av Anhalt-Dessau

Prinsesse Adelheid-Marie av Anhalt-Dessau (født 25. desember 1833 i Dessau, død 24. november 1916 på slottet Königstein im Taunus) var kona til den siste hertugen av Nassau  og den første storhertugen av et suverent Luxembourg.
Adelheid Marie blei født på juledagen 1833. Hun var datter av Fredrik August av Anhalt-Dessau og landgrevinne Marie Louise Charlotte av Hessen-Kassel.I 1851 gifta hun seg med Adolf, storhertug av Luxembourg, hertug av Nassau. Hun fikk fem barn med ham.


== Barn ==
Vilhelm IV, storhertug av Luxembourg (1852–1912)
Friedrich Paul Wilhelm av Nassau (23. september 1854 – 23. oktober 1855)
Marie Bathildis av Nassau (14. november 1857 – 28. desember 1857)
Franz Joseph Wilhelm av Nassau (30. januar 1859 – 2. april 1875)
Hilda av Nassau (1864–1952), gifta seg med HKH Fredrik II av Baden


== Stamtavle ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adelheid-Marie of Anhalt-Dessau – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Muskelminne

Muskelminne (en.: muscle memory) er det fenomen at ulike former for bevegelse eller muskelarbeid er lettere å utføre dersom man har trent på dem selv om man ikke har utført øvelsen på en stund, som om musklene «husker». Begrepet brukes om så ulike oppgaver som det å spille klarinett, og det å løfte tungt. Tidligere har alle slike effekter blitt tilskrevet motorisk læring: Når en bevegelse blir gjentatt, blir et langtids-minne opprettet vedrørende den utførte oppgaven.
Nyere forskning tyder på at det finnes en form for hukommelse også i muskelcellene. Når muskler styrketrenes rekrutteres det nye cellekjerner inn i muskelfibrene og disse synes å være permanente eller i det minste forblir i muskelfiber-cellene for lang tid selv om man slutter å trene og muskelen mister sin kraft. Det økte antallet muskelcellekjerner kan forklare hvorfor det er lettere å produsere ny muskelmasse om man starter opp å trene igjen. Fenomenet kan brukes som et argument for at man bør trene tidlig siden evnen til å danne muskelcelle kjerner er dårligere hos eldre.
Doping med steroider rekrutterer nye muskelcellekjerner, og ettersom disse endringene er permanente er det argument for at dopere skal utestenges for alltid.


== Referanser ==
Ambassadesaken

Ambassadesaken er betegnelsen på virksomheten til en overvåkingsgruppe ved den amerikanske ambassaden i Oslo. Overvåkingsgruppens eksistens ble avslørt av TV 2 og etter avsløringen har det vært mye debatt om virksomheten.
Etter gransking av politiet ble saken henlagt av statsadvokaten i juli 2011 og både statsadvokaten og politiet vedgikk at etterforskningen kunne vært bedre om USA hadde gitt mer innsyn.


== Se også ==
Surveillance Detection Program


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Justis- og politidepartementet om «Ambassadesaken»