Erik Rudeng

Erik Rudeng (født 7. februar 1946 i Oslo) er en norsk forlagsmann og museumsmann. Han var  direktør for Norsk Folkemuseum fra 1990 til 2000 og direktør for institusjonen Fritt Ord fra 2001 til 2014. 
Rudeng vokste opp på Bjølsen i Oslo og tok Examen artium på latinlinjen ved Grefsen gymnas. Han tok bachelorgrad i historie ved University of Oxford i 1971 og var redaksjonssjef i skolebokavdelingen i Aschehoug fra 1971 til 1974. 


== Forsker og forfatter ==
Rudeng samarbeidet med Johan Galtung innen forskning på makrohistorie; senere ble han redaktør for en samling av Galtungs avisartikler fra perioden 1953-1977 og for festskriftet til Galtungs 50-årsdag. Galtung og Rudeng var også medforfattere av en bok med fremtidsscenarier for Norge på 1980-tallet. I tre år var han forskningsstipendiat med historieformidling i skoleverket som tema. Fra 1981 til 1985 var Rudeng sjefredaktør for samfunnsfag og humaniora i Universitetsforlaget. 
I perioden 2003-2005 var han styreleder ved Oslo Bymuseum. Rudeng har skrevet tre biografier over kjente næringslivsledere som har hatt stor betydning for kultur og vitenskap på begynnelsen av 1900-tallet: Johan Throne Holst, William M. Nygaard d.e. og Mads Wiel Nygaard. En syntese av to av disse bedriftslederbiografiene ble publisert som artikkelen William Nygaard, Johan Throne Holst og P.M. Røwde i komparativt lys i Nytt Norsk Tidsskrift 1999:2. Han har også skrevet boken Konsulens døtre. Portrett av en borgerlig familie (2016).Han var leder for Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening 1990-1993 og har også vært redaktør for boka «Kunnskapsregimer». 


== Direktør ved Norsk Folkemuseum ==
Rudeng var direktør for Norsk Folkemuseum i tiden fra 1990 til 2000 og overtok ledelsen av museet etter en turbulent periode som førte til omorganisering, direktørskifte og omdannelse fra forening til stiftelse. Han lyktes i å få økonomien i balanse etter flere år med betydelige underskudd. Samtidig økte aktivitetsnivået med åpning av ny samisk utstilling og flere tiltak i friluftsmuseet. 
Blant viktige prosjekter i Rudengs direktørtid kan nevnes: 

Et tun fra Valdres ble reist på takterrassen til varemagasinet Printemps i Paris i desember 1991.
Arbeidet med en ny generalplan for museet ble innledet i 1991 og fullført for friluftsmuseets del i 1992.
I 1992 avholdt museet en arkitektkonkurranse om nytt publikumsmottak og fikk tilsagn om betydelige statstilskudd til dette og til et nytt sentralmagasin.
Saga Petroleum finansierte i 1993-1994 reisningen av «Sagastua», en autentisk kopi av en 1600-talls årestue fra Setesdal.
Bygging av nytt publikumsmottak ble igangsatt i 1993, under navnet «Stortingets Hus». De gamle stortingssalene fra 1814 ble innspasset i nybygget og ble til et nasjonalt jubileumsprosjekt. Samme år fikk friluftsmuseet en Esso bensinstasjon fra 1928.
I jubileumsåret 1994 ble en rekke utstillinger åpnet, påskeutstillingen "1001 egg" satte publikumsrekord åpningsdagen, Stortingets Hus ble fullført, Torget ble oppgradert med ny fontene og nyrestaurert Narvesen-kiosk, og Norges minste postkontor fra Svartdal ble gjenreist og tatt i bruk for stempling av jubileumsfrimerker.
I 1995 utarbeidet museet sin Hovedplan fram mot år 2000og flere store prosjekter ble igangsatt.
Satsningen i 1996 var den biografiske utstillingen om Fridtjof Nansen hundre år etter hans hjemkomst fra skituren over Grønland.
I 1997 ble et nytt dokumentasjonssenter tatt i bruk og museet ble vertskap for Museumsnett Norge.
I 1998 ble utstillingen «Tyskland og Skandinavia – Impulser og brytninger» laget i samarbeid med Deutsches Historisches Museum i Berlin og Nationalmuseum i Stockholm.
I 1999 laget museet en utstilling som oppfølger til Jostein Gaarders bok «Sofies verden» og NRKs filmatisering. Samme år begynte gjenreisningen av Kristiania-leiegården Wessels gate 15 fra 1865, et prosjekt med formål å presentere urban boligkultur fra etter 1850. Rett før rivning fikk museet gården i gave fra OBOS og midler til flytting og rekonstruksjon og innredning av den første historiske leiligheten.
I 2000 ble det lagt ned grunnstein for leiegården fra Wessels gate 15 og gjenreisning av en stor kombinert driftsbygning fra 1899 i friluftsmuseets tun fra Trøndelag.


== Utenrikskulturpolitikk ==
Organisatorisk har Rudeng arbeidet for å styrke samarbeidet mellom næringsliv og kulturliv ved å ta initiativ til organisasjonen Norsk Forum, som han ledet fra 1984 til 1989. Utenriksminister Knut Vollebæk nedsatte i 1999 det såkalte Rudeng-utvalget, som i år 2000 fremla en rapport om hvordan Norge skulle profileres som kulturnasjon i utlandet. Den neste utenriksministeren, Thorbjørn Jagland, laget en handlingsplan basert på rapporten, men denne ble skrinlagt av hans etterfølger Jan Petersen. I 2006 gjenopptok UD arbeidet med nyordning av utenrikskulturpolitikken gjennom det såkalte Omdømmeutvalget. Rudeng uttalte seg kritisk til at hensyn til «omdømme» og «profilering» fortrengte begrepet kultur.


== Fritt Ord ==
I Rudengs periode som direktør for Fritt Ord har stiftelsen finansiert oppstarten av Litteraturhuset i Oslo og støttet utgivelsen av Norsk biografisk leksikon og Store norske leksikon. Dessuten har stiftelsen kjøpt det tidligere hovedkvarteret til avisa The Guardian i Farringdon Road i London. I 2010 støttet Fritt Ord sammen med Sparebankstiftelsen DnB NOR fortsatt drift av den nettbaserte versjonen av SNL.
Rudeng ble i 2012 utnevnt til ridder 1. klasse av St. Olavs Orden.


== Bibliografi ==

(no) Publikasjoner av Erik Rudeng i BIBSYS
Guri Hjeltnes, Georg Fr. Rieber-Mohn og Erik Rudeng (redaktører) Ordet er fritt! En bok til Preben Munthe Aschehoug / Institusjonen fritt ord 2000 ISBN 82-03-22559-4
Erik Rudeng (red.) Kunnskapsregimer: Debatten om De nasjonale strateger Pax 1999 ISBN 82-530-2141-0
Magisteren: Mads Wiel Nygaard et hundreårsminne Aschehoug 1998 ISBN 82-03-22352-4
William Nygaard: 1865-1952 Aschehoug 1997 ISBN 82-03-26111-6
Norges-romantikk P2 Akademiet A 1994
Det nye Preussen i Norge: en slottsarkitekts visjon Om H. D. F. Linstows bygninger og prosjekter i Christiania Nytt Norsk Tidsskrift 1992:4  s. 382-395
Faglitteraturen i offentligheten: et opplysningspolitisk perspektiv Universitetsforlaget 1991 ISBN 82-00-21326-9
Sjokoladekongen: Johan Throne Holst – en biografi Universitetsforlaget 1989 ISBN 82-00-02792-9
Kulturliv (essays) Fagbokforlaget 1982 ISBN 82-7322-152-0
Hans-Henrik Holm og Erik Rudeng (red.) Social science – for what?: Festschrift for Johan Galtung Universitetsforlaget 1980 ISBN 82-00-05521-3
Johan Galtung, Dag Viljen Poleszynski, Erik Rudeng Norge i 1980-årene Gyldendal 1980 ISBN 82-05-12214-8
Utopier, barn og reformatorer Christian Ejlers forlag København 1979 ISBN 87-7241-452-9
Johan Galtung Hvordan skal det gå med Norge? artikler 1953-1977 i utvalg ved Erik Rudeng Gyldendal 1977 ISBN 82-05-09365-2
Carl Hambro, Erik Rudeng, Knut Svortdal Språket i funksjon: veiledning i stilskrivning og språkforståelse Aschehoug 1972 ISBN 82-03-04241-4
Tore Linné Eriksen og Erik Rudeng Foreningshåndbok Pax 1966


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Erik Rudeng på Internet Movie Database