jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sagaen om Vatsdølene

Sagaen om Vatsdølene (norrønt Vatnsdœla saga) er en islendingesaga fra siste halvdel av 1200-tallet. Historien foregår i Vatnadalur nord på Island, og skildrer slekten der gjennom fire generasjoner fra landnåmsmannen Ingimundr til hans oldebarn omkring år 1000. Sagaen har blitt beskrevet som «en av de islendingesagaene som er sterkest preget av innflytelse fra kristendom og riddertid».
Ingemund kjemper sammen med kong Harald Hårfagre i slaget ved Hafrsfjord, men utvandrer senere til Island med hele sin familie, etter råd av en spåkvinne. Ingemund er sagaens hovedperson, og han dør i et forsøk på å skape fred mellom sønnene og en illgjerningsmann. I generasjonen etter Ingemund møter vi sønnene Tore og Torstein, og i neste generasjon Torsteins sønn Ingolf. I den fjerde og siste generasjonen i sagaen er den mektige Þorkell krafla hovedperson; han velger kristendommen. Sagaen er «temmelig løst komponert», og særlig den siste delen består av flere korte episoder uten sammenbinding. Personene blir i stor grad skildret ved hjelp av én dominerende karakteregenskap hos hver av dem: de edle, de oppfarende og de ondsinnede.I en studie av den danske forskeren Preben Meulengracht Sørensen, hvor han lette etter spor av Frøydyrking i fire islendingesagaer, peker Sørensen på at det i Vatnsdæla saga «is made clear that it is indeed Freyr who directs Ingimundr and his family to Iceland, and the birth of fiordís is regarded as a sign given by the god of fertility.» Sagaen har også «en påfaldende interesse for magi og overtro, naturligvis betragtet fra et kristent synspunkt».
Sagaen er muligens skrevet i Tingøyrar kloster, Islands første kloster. Sagaen er bevart i en rekke avskrifter fra håndskriftet Vatnshyrna. 
Sagaen er oversatt til bokmål som Sagaen om Vatsdølene (Sigurd Angell Wiik, 1952) og til nynorsk som Soga om Vatsdølerne (Jørgen Reitan, 1909)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
heimskringla.no, dansk fulltekst
Celaenorrhinini

Celaenorrhinini er en gruppe av tropiske sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). Det er beskrevet rundt 140 arter fordelt på sju slekter.


== Utseende ==
Middelsstore, brune smygere med hvite flekker.


== Utbredelse ==
De fleste av artene lever i Afrika, men det er også en del arter i tropiske områder av Asia og i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==
Inndelingen følger Brower & Warren (2007).

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Pyrginae Burmeister, 1878
Celaenorrhinini Swinhoe, 1912 – ca. 140 arter fordelt på sju slekter, tropiske
slekten Alenia Evans, 1935 – 2 arter
slekten Celaenorrhinus Hübner, 1819 – over 100 arter, vidt utbredt
slekten Eretis Mabille, 1891 – 11 arter
slekten Katreus Watson, 1893 – 2 arter?
slekten Ortholexis Karsch, 1895 – 3 arter
slekten Pseudocoladenia Shirôzu & Saigusa, 1962 – 5 arter
slekten Sarangesa Moore, 1881 – 26 arter


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Celaenorrhinini på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Celaenorrhinini hos ITIS 
(en) Kategori:Celaenorrhinini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Celaenorrhinini – detaljert informasjon på Wikispecies
Augiades

Augiades er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 45 millimeter), kraftige smygere. Vingene er lysbrune i den indre delen, mørke ytterst, forvingen med noen små, lyse flekker. 


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Augiades Hübner, 1819 
Augiades crinisus (Cramer, 1780)
Augiades epimethea (Plötz, 1883)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Augiades på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Augiades i Encyclopedia of Life 
(en) Augiades i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Augiades hos NCBI 
(en) Kategori:Augiades – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Augiades – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America - Augiades spp. [2]
Tåtten om Torgrim Hallesson

Tåtten om Torgrim Hallesson (Þorgríms þáttr Hallasonar ok Bjarna Gullbrárskálds «Tåtten om Torgrim Hallason og Bjarne Gullbrarskald») er en tått, en kort islendingesaga fra 1200-tallet. Historien foregår i Norge på kong Magnus den godes tid (1035-1047) og handler om Torgrims reise til Norge; Torgrim har tidligere også være Olav den helliges hirdmann. 
Sagaen tilsvarer kapittel 18-20 i Magnus den godes saga fra Heimskringla; og inngår i en vanlig handlingsmønster i tætter: islendinger som reiser i Norge og er i kontakt med den norske kongen og/eller stormenn. Torgrim oppholder seg i Trondheim mens kong Magnus er i Danmark, og Torgrim og hans følge (brødrene Bjarne og Tord) bor hos Kalv Arneson. Det oppstår en trette omkring skaldekvad, minner om slaget på Stiklestad og ære, som ender med at Torgrim dreper Bjarne. Kalv Arneson, som styrer i kongens fravær, dømmer Torgrim fredløs, og han blir drept av Bjarnes bror Tord. Kong Magnus omgjør fredløs-dommen når han vender hjem, og Tords slektninger må bøte for drapet på Torgrim.


== Eksterne lenker ==

heimskringla.no, norrøn fulltekst
Cabares

Cabares er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn ca. 30 millimeter), brunspraglete smygere.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.
De to artene har vidt skilte utbredelsesområder: Cabares potrillo er utbredt fra det sørlige Texas til Venezuela, inkludert Karibia, mens C. rinta bare finnes i Argentina.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Cabares Godman & Salvin, 1894 
Cabares potrillo (Lucas, 1857)
Cabares rinta Evans, 1952)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Cabares på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 31.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Cabares i Encyclopedia of Life 
(en) Cabares i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cabares hos ITIS 
(en) Cabares hos NCBI 
(en) Kategori:Cabares – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Butterflies of America - Cabares spp. [2]
Anna Marie Lyngstad Moe

Anna Marie Lyngstad Moe (født 21. mai 1915, død 8. mars 2012) var en norsk sanger, sopran og pedagog. Hun var elev av Ruth Munthe-Kaas Schreiner i Trondheim 1942–45, sang- og stemmebrukspedagog Kristian Riis, kongelig kammersanger Else Schøtt 1946–49, og Adelaïde Andrejeva von Skilondz, russisk sopran fra St. Petersburg i Stockholm 1960.Lyngstad Moe debuterte i Oslo i 1949 i Universitetets Aula og i Hornung og Møllers Koncertsal i København samme år. Hun mottok det attraktive Ruud-stipendiet og flere andre priser. Hun hadde en utstrakt konsertvirksomhet og radiokonserter, bla. i København.  Hun drev også en utstrakt pedagogisk virksomhet i en mannsalder i Trondheim på Trøndelag Teater, musikkvitenskapelig institutt ved NTNU og Norges lærerhøgskole, i tillegg omfattende privat undervisning. Anna Marie Lyngstad Moe er mor til sangerne Knut Jørgen Moe og Trond Halstein Moe og harpisten Anna Elisabeth Moe i København.


== Innspillinger ==
Hennes innspillinger av salmene «Å leva det er å elska» og «Alltid freidig når du går» ble ofte spilt i radio. I Ønskekonserten var dette de mest spilte nummerne etter «Når kastanjene blomstrer i Bygdø Allé» med Jens Book-Jenssen i 1950- og 1960-årene.


== Referanser ==
Aepyceros datoadeni

Aepyceros datoadeni er en utdødd impala som eksisterte i det som nå er Etiopia under pliocenperioden. Den ble beskrevet av Denis Geraads, René Bobe og Kaye Reed i 2012.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Aepyceros datoadeni i Encyclopedia of Life 
(en) Aepyceros datoadeni i Global Biodiversity Information Facility 
Aepyceros datoadeni – detaljert informasjon på Wikispecies
NM i mangekamp 2012

NM i mangekamp 2012 var en del av NM i friidrett 2012, og ble arrangert som et eget mesterskap i Bergen, 26. og 27. mai 2012 av idrettsklubben BFG Fana.  
Det ble konkurrert i tikamp for menn og sjukamp for kvinner. 


== Resultater, senior ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Resultater, junior ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Resultater, ungdom ==


=== Gutter 17 år ===


=== Gutter 16 år ===


=== Gutter 15 år (9-kamp) ===


=== Jenter 17 år ===


=== Jenter 16 år ===


=== Jenter 15 år ===


== Resultater, veteran ==


=== Herrer 50-54 år ===
Vikane fikk flest poeng på 100 meter (699), med tiden 13,07. 


=== Herrer 65-69 år ===
Jønnum fikk flest poeng i lengdehopp (699), med lengden 4,03 meter. 


=== Herrer 75-79 år ===
Sølvberg fikk flest poeng i kulestøt (973), med lengden 12,15 meter. Kula veide 4,0 kg. Han løp 100 meter på 16,41 sekunder, og hoppet 1,28 meter i høydehopp. 


=== Herrer 80-84 år ===
Søbstad fikk flest poeng i høydehopp (992), med høyden 1,28 meter. Han løp 100 meter på 18,04 sekunder. 


=== Kvinner 65-69 år ===
Haug fikk flest poeng i høydehopp (783), med høyden 1,12 meter. Hun løp 200 meter på 39,79 sekunder. 


== Eksterne lenker ==
IL Fri – NM/UM Mangekamp 2012 – Resultater (arkivert)
FRI IL - detaljerte resultater (xls)
Berit Tomter Aulie

Berit Tomter Aulie (tidligere Berit Tomter; født 18. juli 1933, død 17. mai 2018) var en norsk friidrettsutøver fra Årnes i Nes kommune. Hun vant kongepokalen i 1952 etter at hun satte ny norsk rekord i høydehopp med 1,57 meter og forbedret mesterskapsrekorden med 7 cm.Tomter Aulie drev også med mangekamp, trekamp.
Hun var datter av politikerne Georg og Liv Tomter og var gift med bonde Hans Aulie. Hun ble 84 år gammel.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==
Augustin Matata Ponyo

Augustin Matata Ponyo  (født 1964) er en kongolesisk politiker. Han var statsminister i Den demokratiske republikken Kongo fra 2012 til 2016. 
Han studerte økonomi ved Universitetet i Lubumbashi med eksamen 1986, og fortsatte ved Universitetet i Kinshasa, der han fortsatte som vitenskapelig assistent til 1995, samtidig som han jobbet ved Kongos sentralbank. Fra 2000 til 2003 var han finansministerens rådgiver om samarbeid med internasjonale institusjoner. Dette ble videreført da han i 2003 ble generaldirektør for sentralbyrået for samarbeid (BCECO). 19. februar 2010 ble han tatt inn i Adolphe Muzitos andre regjering som finansminister. 12. februar 2012. Mens han fungerte som finansminister, ble Ponyo alvorlig skadet i en flyulykke nær byen Bukavu der to passasjerer og begge besetningsmedlemmer ble drept.18. april 2012 ble han utpekt til statsminister av president Joseph Kabila, og 9. mai 2012 ble han godkjent som statsminister av nasjonalforsamlingen. Som statsminister beholdt han ansvaret for finansporteføljen. 14. august 2016 ble byen Beni angrepet av rebeller, og mange ble drept. Da Matata Ponyo besøkte byen 18. august ble han buet av hundrevis av mennesker. Det brøt ut voldelige protester som resulterte i at tre personer døde. Han trakk seg som statsminister for Den demokratiske republikken Kongo 14. november 2016, som en del av en avtale støttet av den afrikanske unionen om Kabilas avgang, som spesifiserte at en opposisjonsleder skulle ta stillingen som statsminister.I 2020 ble han siktet for underslag og nepotisme i perioden han var statsminister. 15. november 2021 erklærte forfatningsdomstolen seg inhabil til å prøve Augustin Matata Ponyo og to andre tiltalte. Saken er dermed avsluttet i denne jurisdiksjonen.


== Referanser ==
Elisabeth Bjøre

Elisabeth Bjøre Glesne (født Elisabeth Bjøre; 25. september 1966) er en norsk advokat og tidligere skøyteløper. Hun representerte Norge og Oslo Idrettslag. Bjøre gikk for Ask SK og Fagernes IL som henholdsvis junior og jenteløper.


== Personlige rekorder ==


== Sammenlagt i Verdenscupen ==
0 = ikke samlet poeng under nevnte sesong, men deltatt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Elisabeth Bjøre – Speedskatingbase.eu 
(en) Elisabeth Bjøre – SpeedSkatingNews.info 
(en) Elisabeth Bjøre – SpeedSkatingStats.com Skøyter(en) Elisabeth Bjøre på The-Sports.org (noen resultater)AdvokatProfil Arkivert 25. juli 2013 hos Wayback Machine. på advokat-bjore.no
død lenke] Profil på proff.no
Tbilisis metro

Tbilisis metro (georgisk: თბილისის მეტროპოლიტენი, Tbilisis Metropoliteni) er en undergrunnsbane i Georgias hovedstad Tbilisi. Den åpnet 11. desember 1966 og ble dermed det fjerde undergrunnssystemet i daværende Sovjetunionen. Som i de fleste andre sovjetiske metroer er de fleste stasjonene svært dype og har mange dekorasjoner. Metroen har to linjer, og en tredje er under bygging.


== Linjer ==


== Bilder ==

		


== Eksterne lenker ==
(ka) Offisielt nettsted 
(en) Tbilisi Metro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Tbilisis metro hos UrbanRail.Net
Rustavelis Gamziri

Rustavelis Gamziri er en aveny i sentrum av Tbilisi. Den starter ved Frihetsplassen og går 1,5 km nordvestover før den går sammen med veien Kostavas Kucha. Den er oppkalt etter middelalderpoeten Sjota Rustaveli. Rustavelis Gamziri regnes vanligvis for Tbilisis hovedgate ettersom nesten alle de viktigste politiske og kulturelle bygningene i byen ligger langs avenyen.


== Eksterne lenker ==
(en) Rustaveli Ave, Tbilisi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Per Glad

Per Glad (født 16. august 1918 i Stavanger, død 22. mai 1997 i Bærum) var en norsk journalist, redaktør, forfatter og oversetter. Glad arbeidet i Morgenposten, og fra 1945 i forlaget Ekko der han redigerte Vårt Blad og Våre Barn. Glad var generalsekretær i Riksmålsforbundet, redaktør i Ordet, frilansjournalist og redaktør i Frimurerbladet.


== Utgivelser ==
Glad, Per (1991). Veritas - caritas - fiducia 1891-1991: og det norske frimureris historie efter 1749. Oslo: [Den Norske Store Landsloge]. 
Glad, Per (1940). Fra krig til gjenreising: en journalists inntrykk fra reiser i Sør-Norge. Oslo: Grundt. 


== Referanser ==
Tusen julelys

Tusen julelys er Oslo Gospel Choirs første julealbum utgitt i 1994, med dengang
Hennes Kongelige Høyhet Prinsesse Märtha Louise som gjestesolist på «Det lyser i stille grender».
Albumet – som ble produsert av korets egen dirigent Tore W. Aas – var innspilt i HitCompagniet Studio i Oslo og i Helgerud kirke i Bærum. Albumet ble også utgitt i en engelsk versjon The Christmas Way – med noen små forandringer i sporlisten – beregnet på det internasjonale markedet.
Overskuddet av CD-salget gikk til Strømmestiftelsen, som hjelper flyktninger i Afrika.


== Sporliste ==
«Glade jul» (B.S. Ingemann/F. Gruber) – Solist: Kjersti Dahl Lunde
«Det lyser i stille grender» (Jakob Sande/L. Søraas d.y.) – Solist: H.K.H Prinsesse Märtha Louise
«O helga natt» (C. Rockemaur/A. Adam) – Solist: Harald Skorpen
«En stjerne skinner i natt» (Eivind Skeie/Tore W. Aas) – Solister: Bodil Marie Hognestad og Lars A. Fredriksen
«Det hev ei rose sprunge» (P. Hognestad/M. Praetorius) – Solist: Gunnhild Tvinnereim
«O Come All Ye Faithful» (F. Oakeley/J.F. Wade) – Solist: Lars A. Fredriksen
«Det kimer nå til julefest» (N.F.S. Grundtvig/C.C.N. Balle) – Solist: Terje P. Brattlie
«Nå tennes tusen julelys» (E. Køhler) – Solist: Signe Marie Vøybu
«Mitt hjerte alltid vanker» (H.A. Brorson/Svensk folketone) – Solist: Heidi Follestad
«En krybbe var vuggen» (A. Landmark, Eivind Skeie/Kirkpatrick)
«Deilig er jorden» (B.S. Ingemann/Breslau)
«Go tell it on the mountain» (Trad./Tore W. Aas) – Solister: Kristine Pettersen og Ulf Morten Singstad


== Oslo Gospel Choir ==
Dirigent: Tore W. Aas


== Musikere ==


== Referanser ==


== Kilder ==
Oslo Gospel Choir – Tusen julelys (1994). BMG Ariola, Oslo  (Produsent Tore W. Aas).
The Christmas Way

The Christmas Way er Oslo Gospel Choirs andre julealbum utgitt i 1994. Albumet var en engelsk versjon av deres norske julealbum Tusen julelys (1994) – med noen små forandringer i sporlisten, beregnet på det internasjonale markedet.Tittelsporet «The Christmas Way», er forøvrig Tore W. Aas og Oslo Gospel Choirs egen klassiker «En stjerne skinner i natt», med ny engelsk tekst.


== Sporliste ==
«Silent Night» (J. Mohr/F. Gruber) – Solist: Kjersti Dahl Lunde
«O Come All Ye Faithful» (F. Oakeley/J.F. Wade) – Solist: Lars A. Fredriksen
«O Holy Night» (C. Rockemaur/A. Adam) – Solist: Harald Skorpen
«The Christmas Way» (Eivind Skeie/Tore W. Aas) – Solister: Bodil Marie Hognestad og Lars A. Fredriksen
«Hark The Herald Angels Sing» (Charles Wesley/William H. Cummings)
«One Thousand Candles» (E. Køhler) – Solist: Signe Marie Vøybu
«O Little Town of Bethlehem» (Phillips Brooks/H. Walford Davies)
«Away In A Manger» (Kirkpatrick)
«What Child Is This» (William Chatterton Dix/Engelsk folketone)
«Go Tell It On The Mountain» (Trad./Tore W. Aas) – Solister: Kristine Pettersen og Ulf Morten Singstad


== Oslo Gospel Choir ==
Dirigent: Tore W. Aas


== Musikere ==


== Referanser ==


== Kilder/Utgivelser ==
Oslo Gospel Choir – Tusen julelys (1994). BMG Ariola, Oslo  (Produsent Tore W. Aas).
Oslo Gospel Choir – The Christmas Way (1994). BMG Ariola, Oslo  (Produsent Tore W. Aas).
Calliades

Calliades er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 45-50 millimeter), forholdsvis slanke, brune smygere. Forvingen har et lyst skråbånd.
Kroppen og den indre delen av vingene har grønnglinsende skjell.
Larven er naken, med en tydelig avsatt og påfallende stor, brun hodekapsel. I alle fall hos Calliades zeutus er den mørk grønnlig med en rekke av gule flekker på hver side av ryggen.


== Levevis ==
Artene lever i lavtliggende, fuktig skog. Larvene til Calliades zeutus lever på planten Petrea volubilis (Verbenaceae).


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Mellom- (Calliades zeutus) og Sør- (C. oryx) Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Calliades Mabille & Boullet, 1912 
Calliades oryx (C. & R. Felder, 1862)
Calliades zeutus (Möschler, 1879)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Calliades på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.6. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Kategori:Calliades – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Calliades – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America - Calliades spp. [2]
Kormaks saga

Kormáks saga (norrønt Kormáks saga) er en islendingesaga fra 1200-tallet. Historien foregår i Norge, på Island og i Irland ca år 950-970 og handler om skalden Kormak (Kormákr Ogmundarson) og hans ulykkelige kjærlighet til Steingerd Torkelsdatter. 
Kormak er etter alt å dømme en historisk person, og et av hans kvad gjengis også i Den yngre Edda, men kjærlighetshistorien i sagaen er skapt etter mønster av fransk høvisk kjærlighetsdiktning; «the more widely held view is that the verses are genuinely old, that their attribution to Kormákr is correct, and that the saga narrative was created from the substance of these verse» og «consensus holds that the prose connecting the verses in Kormáks saga represents not a 'deep' tradition but merely a perfunctory attempt to link the verses».
Kormák elsker Steingerd, men forholdet blir misbilliget av hennes foreldre. Kormak blir oppsøkt av to menn som Steingerds far har leid for å drepe ham. Kormak slår dem i hjel, og Steingerds mor, som er trollkyndig, utsteder en forbannelse mot ham, slik at han går glipp av sitt eget bryllup. Steingerd gifter seg med enkemannen Berse. Kormák reiser med kong Harald Gråfell i viking til Irland. På en senere reise til Skottland dør han i strid med et troll. 
Den største delen av sagaen består av Kormaks dikt til Steingerd, og handlingen er lagt rundt kvadene. Forholdet mellom Steingerd og Kormak utspiller seg gjennom sagaen i en veksling av tiltrekning og avvisning; «Sagaen handler om helten der elsker voldsomt, med viger tilbake foran besiddelsen». I motsetning til mange andre sagaer har kjærlighet og ære få sosiale konsekvenser i denne sagaen. Drap eller vanære blir ikke hevnet, og «konflikten i sagaen sætter med andre ord ingen lavine i gang […] Dramaet koncentreres helt og holdent i Kormak».
Sagaen regnes sammen med Gunnlaug Ormstunges saga, Hallfred Vandrådeskalds saga og Bjørn Hitdølakjempes saga til en gruppe sagaer som kalles «skaldesagaer»: de har en skald som hovedperson, og har en kjærlighetsintrige. Det er enighet om at den episke sagarammen rundt kvadene må dateres til 1200-tallet, men det er uenighet om dateringen av kvadene. Peter Hallberg «declared that Kormákr’s poetry is a unique witness to Scandinavian love in the tenth century», mens Bjarni Einarsson mener at «kærlighedsversenes gennomgående tema – en mands elskovsklage – tyder på at de ikke kan være ældre end og uafhængige af den franske kærlighedsdigtning, som omkr. 1200 var herskende mode». Einarsson mener også at diktene og prosateksten danner en kunstnerisk enhet av høy kvalitet.
Sagaen finnes i håndskriftet Möðruvallabók. Den har vært en særlig inspirasjonskilde for den noe yngre Sagaen om Hallfred Vandrådeskald. Sagaen er oversatt til bokmål/riksmål av Sigrid Undset i 1923, og til nynorsk av Eigil Lehmann i 1984, begge med tittelen Kormaks saga. Undsets oversettelse er gjenutgitt flere ganger.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hans E. Kinck: «Kjærligheten i Kormaks saga», i Mange slags kunst. Kristiania: Aschehoug, 1921


== Eksterne lenker ==
heimskringla.no, dansk fulltekst
Marela

Marela er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, brune smygere. Vingenes overside er ensfarget brun bortsett fra spredte, hvite flekker på forvingen, undersiden er mer spraglete.


== Utbredelse ==
Artene er utbredt i Amazonas-bekkenet i Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Marela Mabille, 1903 
Marela tamyris Mabille, 1903 
Marela tamyroides (C. & R. Felder, 1867)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Marela på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 1.6. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Marela i Encyclopedia of Life 
(en) Marela i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Marela hos NCBI 
Marela – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Marela spp. [2]