jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frederik Rode

Frederik Rode (født 23. september 1800 i København, død 24. oktober 1883 i Kristiania) var en danskfødt norsk prest og politiker.
Han hadde studentereksamen fra Christiania fra 1819 og teologisk embedseksamen fra 1824. Han var huslærer 1820–1821, lærer ved Christiania Katedralskole 1824–1825, manduktør i teologi, sogneprest i Alta og Talvik og prost i Vest-Finnmark 1826–1834, sogneprest i Gjerpen 1834–1854, prost i Bamble prosti 1843–1854, stiftsprost i Christiania stift 1854–1859, hoffpredikant og sogneprest i Lier 1859–1875. Han fikk flest stemmer før bispeutnevnelser i Tromsø stift og Bergen stift i henholdsvis 1849 og 1859, men bad seg fritatt begge ganger. 
Rode var innvalgt på Stortinget fra Finmarkens amt 1833–1835, og var formann i komiteen for tienderettighetene i Finnmark og sekretær i Stortingets kirkekomité.
Han var sønn av Hans H. Rode (1767–1830) fra Halden og Charite Nicoline Holst (1778–1863). Faren var generalkvartmester-løytnant.
Frederik ble gift med Anne Lovise Holter. De ble foreldre til Carl Theodor Rode (1833–1899) som ble prest og politiker i Trøndelag, og gårdbruker Otto Rode (1842–1911), som også var politiker i Buskerud.


== Se også ==
Rode (slekt)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lindstøl, Tallak (1914). Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Kristiania. 
Rode, Frederik (1842). Optegnelser fra Finmarken : samlede i Aarene 1826-1834 og senere udgivne som et Bidrag til Finmarkens Statistik. Skien.  [1]


== Eksterne lenker ==
(no) Frederik Rode hos Norsk senter for forskningsdata
Carema (selskap)

Carema var et varemerkenavn for de svenske selskapene Carema Care AB og Carema Sjukvård AB, samt det norske selskapet Carema Omsorg AS. Selskapene spesialiserte seg i omsorgstjenester, og eides av Ambea AB.
Antallet heltidsansatte i Ambea er cirka 15 000 (2018).


== Carema-skandalen ==
I oktober 2011 publiserte Dagens Nyheter flere artikler hvor Carema ble anklaget for ikke å ta vare på flertallet av sine pasienter på pleiehjem i Stockholm. SVT Dokument inifrån hadde fulgt Carema lenge og sendte en dokumentarfilm 6. november, der blant annet feil i selskapets personallister på hjemmet Koppargården ble avslørt. Saken førte til at tre sjefer i selskapet ble sparket. Også et bonus- og aksjeprogram i Luxembourg ble avlørt. Samme dag meddelte Ambea at de endret bonusprogrammet, noen dager senere ble det helt fjernet. Etter avsløringen jobbet det svenske Socialstyrelsen i november 2011 med flere enn 150 tilsynssaker mot omsorgsenheter som drives av Carema. I Socialstyrelsens gjennomgang i år 2012 var det ingen kritikk mot Carema. Flere svenske kommuner valgt etter dette å si opp tjenester fra Carema. I desember 2011 solgte norske Carema Omsorg seg ut av alle sykehjem i Norge to år før kontrakten løp ut.


=== Mediekritikk og debatt om rapportering av Carema-skandalen ===
Senere har flere gjennomganger uavhengige av hverandre vist at Dagens Nyheters og SVT:s reportasjer om Koppargården inneholdt både feil og overdrivelserr. DN:s hovedredaktør på det tidspunktet, Gunilla Herlitz, hintet i forbindelse med Dagens Samhälles gjennomgang av saken at, den av Sveriges Kommuner och Landsting eide avisen, skulle ha rapportert på oppdrag fra Carema.I rapporteringen ble det blant annet angitt at man veide bleier og gjenbrukte dem, for å spare penger. Det som ikke kom frem i rapporteringen og den etterfølgende debatten er at testing av inkontinensbeskyttelser gjennom å veie de er en av Socialstyrelsens anbefalte metoder. Den brukes ofte innen pleie og omsorg for å tilpasse bleiebruken best mulig til den enkelte bruker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Carmea Omsorg
Carema Sjukvard
Care
Ambeas
Carema blev 2011 slagträ i höger-vänsterdebatt i Riksdagen enligt DN
Sveriges Radio dokumentar om Caremaskandalen
Bernhard Tandberg

Bernhard Tandberg (født 14. desember 1856 på Nes i Buskerud, død 21. juni 1913 i Kristiania) var en norsk gårdbruker, trelasthandler og politiker (H).
Han var sønn av en gårdbruker og skogeier, og var elev ved Drammens offentlige høiere almenskole 1867–1872. Etter ett år ved et trelastkontor og ett år utenlands, begynte han i driften hos faren. Han overtok i 1881 en del av farens skogeiendommer, og i 1887 overtok han hele farsgården Nes på Nes i Buskerud. Fra 1885 drev han også med trelasthandel, og i en tid fra 1888 var han tillike sparebankdirektør.
Tandberg var medlem av Nes herredsstyre fra 1885, herav ordfører 1892–1898, og innvalgt på Stortinget fra Buskerud amt 1901–1903 og fra Hallingdal krets i Buskerud 1910–1912. I 1912 ble han permittert fra 12. juni. Han var medlem av Stortingets veikomité 1901–1903 og medlem av Lagtinget, Stortingets landbrukskomité og Stortingets valgkomité 1910–1912. Tandberg var også medlem av Buskerud amtsutvalg i åtte år.
Han var far til gårdbruker og skogeier Gudbrand Tandberg.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lindstøl, Tallak (1914). Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Kristiania. 


== Eksterne lenker ==
(no) Bernhard Tandberg hos Norsk senter for forskningsdata
Henryk Wilhelm Rosenberg

Henryk Wilhelm Rosenberg (1711–1794) var boksamler og kongelig rådgiver for August III av Polen. 
Han kom fra en gammel aristokratisk familie fra Danzig (Gdańsk), hvor han også studerte. I 1735 ble han sekretær for byrådet, og i 1750 utnevnt til rådgiver for kong August III. Han var en av grunnleggerne av det videnskabelige selskap Societas Physicae Experimentalis i Danzig, og han arvet et anselig bibliotek fra sin far Albrecht Rosenberg (død 1749). Med tiden fikk han samlet et av de mest rikholdige privatbiblioteker i Danzig, som ble spredt etter hans død. Hans ekslibris med et rosentre, tre måner og teksten EX BIBLIOTHECA ROSENBERGIANA, ses hos Warszawas digitale nasjonalmuseum.I 1748 giftet han seg med den irskættede Anna Louise R. Jefferyes, med hvem han fikk fire døtre og to sønner.  


== Referanser ==
Kepler-20f

Kepler-20f er en eksoplanet i bane rundt stjernen Kepler-20 i stjernebildet Lyren. Det er den første bekreftede planeten på størrelse med jorden i bane rundt en sol-lignende stjerne funnet av Kepler-teleskopet. Planeten har en radius på 1,03 jordradier og har en forventet overflatetemperatur på 705 °F (374 °C). Planeten går i bane rundt sin stjerne i en avstand av 16,1 millioner kilometer, tilsvarende innenfor Merkurs bane i solsystemet. Oppdagelsen av planeten demonstrerte for første gang Kepler-teleskopets evne til å observere eksoplaneter på størrelse med jorden. Oppdagelsen av Kepler-20f ble annonsert sammen med oppdagelsen av en annen planet med terrestrisk masse i samme system, Kepler-20e.


== Referanser ==
Redningsberedskabet

Redningsberedskabet ble formelt dannet i 1992 da Folketinget vedtok beredskabsloven, som samlet det daværende kommunale brannvesen og sivilforsvar. Rammene for redningsberedskabet er fastsatt av Forsvarsministeriet i beredskabsloven:

§ 1 Redningsberedskabets opgave er at forebygge, begrænse og afhjælpe skader på personer, ejendom og miljøet ved ulykker og katastrofer, herunder krigshandlinger, eller overhængende fare herfor.Stk. 2. Redningsberedskabet omfatter det statslige redningsberedskab, herunder det statslige regionale redningsberedskab, og det kommunale redningsberedskab. 


== Nivåer ==
Beredskapen er inndelt i tre nivåer:
Nivå 1 omfatter den lokale kommunale redningsberedskap – brannvesenet.
Nivå 2 omfatter mellomkommunal bistand, eventuelt supplert med assistanse fra et av de ni kommunale støttepunkter eller fem statlige beredskapssentre.
Nivå 3 omfatter de fem statlige beredskapssentre.


=== Nivå 2 ===
Nivå 2 – det statlige regionale redningsberedskap – drives av det lokale, kommunale redningsberedskap i tett samarbeide med Beredskabsstyrelsen som betaler for driften, og omfatter i alt ni støttepunkter i følgende byer:Fredensborg, Greve, Kalundborg, Nykøbing Falster, Odense, Fredericia, Esbjerg, Århus og Aalborg.
Støttepunktenes utstyrssammensetning er valgt ut fra lokale/regionale behov med hensyn til brann-, rednings- og/eller miljøinnsatser og bemannes av personell som innkalles.


=== Nivå 3 ===
Nivå 3 – det statlige redningsberedskap – er Beredskabsstyrelsens (tidligere kalt Beredskabskorpset) seks operative sentre:
Beredskabsstyrelsen Bornholm i Allinge, Beredskabsstyrelsen Sjælland i Næstved, Beredskabsstyrelsen Sydjylland i Haderslev, Beredskabsstyrelsen Midtjylland i Herning og Beredskabsstyrelsen Nordjylland i Thisted, samt Beredskabsstyrelsens Frivilligcenter i Hedehusene.
På hvert senter er det etablert en fast utrykkningsvakt bestående av vernepliktige og fast ansatte befal, som bemanner blant annet tungt utstyr til rednings- og miljøinnsatser, der kan avgå med 5-15 minutters varsel. I tillegg kan det tilkalles større mannskapsstyrker etter behov.
På frivilligsenteret er det mellom 200-300 statlige frivillige som etter 30 minutter kan avgå med en vannkanon og en mobil kommunikasjons modul (MKM), etter 45 minutter med en redningscontainer med tungt redningsutstyr, og etter en time med ytterligere rednings- og brannslukningsutstyr.


== Eksterne lenker ==
Beredskabsloven, fra retsinformation.dk (dansk)
Beredskabsstyrelsens nettsted (dansk)
BeredskabsInfo.dk – Nettsted med nyheter og bakgrunnsinformasjon om redningsberedskabet (dansk)
Kepler-20

Kepler-20 er en stjerne 950 lysår fra jorden, i stjernebildet Lyren med et planetsystem av fem kjente planeter. Den tilsynelatende størrelsesklassen til denne stjernen er 12,51, så den kan ikke sees med det blotte øye. For å se stjernen trengs det et teleskop med blenderåpning på 15 cm (6 ") eller mer. Stjernen er litt mindre enn solen – ca. 94 % av solens radius og ca. 91 % av dens masse. Den effektive temperaturen i fotosfæren er noe kjøligere enn solen på 5 466 K, noe som gir den de karakteristiske gule fargetonene til en stjerne med spektralklasse G8. Per 2011 har det enda ikke blitt avgjort om stjernen er en hovedseriestjerne. Mengden av andre grunnstoff enn hydrogen eller helium, det astronomer kaller metallisitet, er omtrent den samme som solen. Stjernen kan være eldre enn solen, selv om feilmarginen her er relativt stor.Den 20. desember 2011 rapporterte forskerlaget bak Kepler-teleskopet om oppdagelsen av de første eksoplanetene på størrelse med jorden, Kepler-20e og Kepler-20f, i bane rundt en sollignende stjerne. Selv om planetene er på størrelse med jorden, er de ikke jordlignende i andre viktige henseender; der er «ikke i nærheten en beboelig sone» ifølge en NASArapport, med en forventet overflatetemperatur på henholdsvis 760 °C (1 400 °F) og 427 °C (801 °F). Begge planetene har baner som er mindre enn Merkur. Tre andre planeter på størrelse med Neptun har blitt observert i systemet og fått betegnelsene Kepler-20b, Kepler-20c og Kepler-20d. Rekkefølgen på planeten etter avstand fra stjernen er b-e-c-f-d. Alle går i en bane nærmere stjernen enn Merkurs bane rundt solen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kepler-20 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kepler-20e

Kepler-20e er en eksoplanet i bane rundt Kepler-20. Planeten den første planeten funnet med en mindre radius enn jorden og i bane rundt en sollignende stjerne. Planeten er nest nærmest stjernen, etter Kepler-20b, og har en overflatetemperatur på 1 040 K – alt for varmt til at flytende vann kan eksistere på overflaten. Sammen med de andre fire plantene i systemet ble oppdagelsen av Kepler-20e offentliggjort 20. desember 2011.


== Bane ==
Med en store halvakse på 0,0507 AE har Kepler-20e en omløpsperiode på 6,098 dager (med svært liten feilmargin). Planeten har også en inklinasjon på 87,50°, noe som gjør passeringene observerbare fra solsystemet. Som de andre planetene i systemet har planeten en høy maksimal eksentrisitet på 0,28 – det være seg den laveste i systemet.
Beboelig sone

Beboelig sone (engelsk: habitable zone, HZ) er innen astronomien en region i det ytre rom hvor forholdene er fordelaktige for å opprettholde liv. Det finnes to kriterier som anses nødvendige å oppfylle for at det skal være sannsynlig at liv skal kunne eksistere. Himmellegemet må befinne seg innenfor den beboelige sonen til sin stjerne i et solsystem og dels skal solsystemet befinne seg i en beboelig del av galaksen (forskningen er imidlertid tynn på det sistnevnte punkt). Sonen kalles også «økosfære», «det grønne beltet» eller «gullhårsonen» alt ettersom det er for varmt, for kaldt eller akkurat passe. I vårt eget solsystem anses den beboelige sonen å strekke seg fra 0,95–1,37 astronomiske enheter, noe som innebærer at jorden befinner seg ganske nær den indre grensen.
Planeter og måner er de fremste kandidatene til å være beboelige og dermed kapable til å inneholde utenomjordisk liv. Gliese 581 c, den andre planeten hos den røde dvergstjernen Gliese 581 (ca. 20 lysår fra jorden), er så langt det beste eksempelet på en eksoplanet som ligger i en bane innenfor den teoretisk beboelige sonen som omgir dens stjerne.


== Litteratur ==
Charles H. Lineweaver, Yeshe Finner and Brad K. Gibson (januar 2004). «The Galactic Habitable Zone and the Age Distribution of Complex Life in the Milky Way». Science. 303 (5654): 59–62. 


== Eksterne lenker ==
Astrobiology Magazine
Amid the Universe's Chaos, a Few Habitable Places av Robert Roy Britt (mai 2002)
The Encyclopedia of Astrobiology, Astronomy and Spaceflight
Stjärnor och beboeliga planeter
Om den galaktiska beboeliga zonen
Möjliga exoplaneter i beboeliga zoner
Babagana Kingibe

Babagana Kingibe (født i 1945) er en nigeriansk politiker som holdt flere minister-poster i den nigerianske regjeringen. Kingibe etterfulgte Matthew Mbu som utenriksminister for Nigeria i 1993. Kingibe satt i dette embetet frem til 1995, da han ble byttet ut med Tom Ikimi.


== Eksterne lenker ==
Biography from the Council of Foreign Relations
Sønder Nissum Sogn

Sønder Nissum Sogn er et sogn i Ringkøbing Prosti (Ribe Stift). Sognet ligger i Holstebro Kommune, inntil Kommunalreformen i 2007 lå det i Ulfborg-Vemb kommune, og inntil Kommunalreformen i 1970 lå det i Ulfborg Herred (Ringkøbing Amt). I Sønder Nissum Sogn ligger Thorsminde Kirke og Sønder Nissum Kirke.
I Sønder Nissum Sogn finnes følgende autoriserte stednavn:

Annekspræstegårde (bebyggelse)
Bjerghuse (bebyggelse)
Felsted (bebyggelse)
Felsted Odde (område)
Fjand Grønne (område)
Fjand Gårde (bebyggelse)
Fjand Huse (bebyggelse)
Fjandø (område)
Gadegård (bebyggelse)
Gjelstrup (bebyggelse)
Glistrup (bebyggelse)
Harbogårde (bebyggelse)
Husby Klitplantage (område)
Illeborg (bebyggelse)
Klem (bebyggelse)
Kær (bebyggelse)
Neder Torup (bebyggelse)
Nørhede (bebyggelse)
Nørre Fjand (bebyggelse)
Ovenbjerg (område)
Over Torup (bebyggelse)
Pilgård (bebyggelse)
Ravnsbjerg (bebyggelse)
Sittrup (bebyggelse)
Svejdal (bebyggelse)
Sønder Nissum (eierlav)
Sønder Nissum Kirkeby (bebyggelse)
Sønderby (bebyggelse)
Thorsminde (bebyggelse)
Udstrup Plantage (bebyggelse)
Vang (bebyggelse)


== Eksterne lenker ==
Sogneportalen
Gliese 649

Gliese 649 er en rød dvergstjerne i stjernebildet Herkules, beliggende omtrent 34 lysår fra solen. Det har blitt oppdaget at stjernen har en eksoplanet i bane rundt seg.
Ifølge Johnson et al. (2009) har en planet på masse tilsvarende Saturn blitt oppdaget rundt den røde dvergstjernen. Planeten har 32,8 % av Jupiters masse og ligger 1,15 astronomiske enheter (AE) fra stjernen i eksentrisk bane (e=0,3). Med en antatt lysstyrke på 4,5 % av solen ligger den beboelige sonen ved 0,21 AE og planeten vil da være så kald som om den lå 5,5 AE fra en sol-lignende stjerne. 


== Referanser ==
Gliese 674

Gliese 674 (Gliese-Jahreiss 674) er en rød dvergstjerne som ligger rundt 15 lysår unna i det sørlige stjernebildet Alteret. Stjernen befinner seg i fasen før hovedserien.
7. januar 2007 brukte Bonfils HARPS-spektrografen i ESO og fant en planet med en middels masse rundt den røde dvergstjernen i en uvanlig eksentrisk bane.


== Referanser ==
GJ 674-katalog
Bilder Gliese 674
GJ 674


== Eksterne lenker ==
«Gliese 674». nStars database entry. Arkivert fra originalen 28. april 2005.  Arkivert 28. april 2005 hos Wayback Machine.
«Gliese 674». SolStation. 
«Notes for star GJ 674». The Extrasolar Planets Encyclopaedia.
Thoothukudi (distrikt)

Thoothukudi (tamilsk: தூத்துக்குடி மாவட்டம்) er et distrikt i den indiske delstaten Tamil Nadu. Distriktets hovedstad er Thoothukudi. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 1 738 376 innbyggere i distriktet, mot 1 572 273 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 50,15 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 9,81 % i 2011 mot 11,73 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 970 i 2011 mot 953 i 2001. 


== Inndelinger ==


=== Taluker ===
I Tamil Nadu er taluk det tredje administrative nivået, under staten og distriktene. Thoothukudi distrikt har 8 taluker.
Ettayapuram
Kovilpattai
Ottapidaram
Sathankulam
Srivaikundam
Thoothukkudi
Tiruchendur
Vilathikulam


== Byer ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Thoothukudi district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
HD 107148

HD 107148 er en 8. størrelsesklassestjerne beliggende omtrent 167 lysår unna i stjernebildet Jomfruen. Stjernen er en gul dverg med en lysstyrke 1,41 ganger solen. Den er dobbelt så høyt beriket med tyngre grunnstoffer enn solen. I 2006 ble det offentliggjort oppdagelsen av en planet på størrelse med Saturn. Stjernen må ikke forveksles med HD 108147, som også har en eksoplanet beliggende i stjernebildet Sørkorset og som ble oppdaget i 2000.


== Referanser ==
Sydjylland

Sydjylland er den sydlige del av Nørrejylland. Området svarer til det tidligere Ribe Amt, de nordøstlige sognene i Sønderjyllands Amt samt den sydlige, vestlige og nordvestlige delen av det tidligere Vejle Amt. Sydjylland forveksles ofte feilaktig med Sønderjylland, fordi navnene ligner hverandre til forveksling. En innbygger i denne delen av Jylland kalles en sydjyde og er som betegnelsen midtjyde (men i motsetning til sønderjyde) ikke en egentlig språklig og kulturell identitet. Befolkningen i Sydjylland er kulturelt og språklig mest beslektet med vestjydene.
Som eksempler på byer i Sydjylland kan man nevne Vejle, Kolding, Fredericia, Sønder Omme, Thyregod, Give, Billund, Grindsted, Vorbasse, Brørup, Vejen, Egtved og Vamdrup. Byer i Varde Kommune og Esbjerg Kommune regnes også som sydjyske, men nevnes oftest som beliggende i Sydvestjylland.
Sammen med de sønderjyske landsdelene kalles den sydlige del av Jylland for Syd- og Sønderjylland. Begge deler ligger i Region Syddanmark. Undertiden brukes betegnelsen "Sydjylland" om såvel Syd- som Sønderjylland i forening (se bl.a. eksemplene i eksterne lenker). "Sønderjylland" dekker derimot utelukkende det meste av det tidligere Sønderjyllands Amt og fra eldre tid også Sydslesvig ned til Ejderen.


== Eksterne lenker ==
RST-Turistportal


== Noter ==
Københavns Energi

Københavns Energi (KE) er en dansk forsyningsvirksomhet som eies av Københavns Kommune. I 2008 omsatte virksomheden for 3,7 milliarder danske kroner og beskjeftiget 700 ansatte. Aktivitetene omfatter leveranse av gass, vann og varme til innbyggerne i Københavns Kommune samt håndtering av spillvann for i alt 19 kommuner i hovedstadsregionen. I 2006 ble KEs virksomhet innenfor elektrisitetsforsyning solgt til DONG Energy.


== Bygas ==
I alt 20 millioner kubikkmeter bygass blir produsert på Kløvermarken Gasværk og Strandvænget Gasværk og leveres til omkring 160 000 husstander i København, i tillegg til områder i Tårnby, Hvidovre og Rødovre.


== Historie ==
Københavns Energis historie går tilbake til 1857 og 1859, hvor Københavns Belysningsvæsen og Københavns Vandforsyning ble etablert. Vannforsyningen etablerte en rekke vannverker, hvorav noen lå langt fra København – og ble med tiden Danmarks største vannforsyning. Det første gassverk ble satt i drift i 1857, mens det første elektrisitetsverk, Gothersgade Elværk, ble satt i drift i 1892. I 1925 begynte produksjonen av fjernvarme.
I 1998 ble Københavns Vandforsyning og Afløbskontoret slått sammen til Københavns Vand. Året etter skiftet Københavns Belysningsvæsen navn til Københavns Energi, og i 2001 fusjonerte Københavns Energi og Københavns Vand til Københavns Energi. Københavns Borgerrepræsentation besluttet i 2005 å skille ut og selge den delen av virksomheten som drev med elektrisitetsforsyning, fra 1. mai 2006 ble det overtatt av DONG Energy. Samtidig ble de enkelte områder i Københavns Energi splittet i en rekke aksjeselskaper som alle eies av Københavns Kommune. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Københavns Energis nettsted (dansk)
Manikeiske skrifter

Manikeiske skrifter er en bok i Bokklubbens serie Verdens Hellige Skrifter, redigert av Einar Thomassen og utgitt i 2011. Boken inneholder utdrag fra tekster som framstiller manikeismens lære: skrifter av religionsstifteren Mani, tekster om hans liv, andre tekster som framstiller troslæren, og salmer fra manikeismen.
Manikeismen er en dualistisk religion med gnostiske trekk, grunnlagt av Mani (ca. 216–276) omkring 240, basert på åpenbaringer han skal ha hatt fra 12-årsalderen av. Han var født av iranske foreldre i Ktesifon i det nåværende Irak. Manikeismen ble en verdensreligion med utbredelse fra så langt øst som i Quanzhou i Kina og vest til Nord-Afrika. Dens budskap er kontrasten mellom den guddommelige lysverden og det demoniske mørket.
Mani skrev selv syv tekster, som ble regnet som manikeismens kanoniske bøker, men som i vår tid bare er kjent i små bruddstykker. De syv er Evangeliet, Skatten, Fortellingen, Mysteriene, Kjempene, Brev og Salmer og bønner. Disse syv er skrevet på syrisk; i tillegg skrev han Sjabuhragan på mellompersisk og en billedbok kjent under navnet Bildet. I tillegg er noen av hans tekster kjent fra kristne teologers gjendrivelser av Manis lære, slik som det omfattende lærebrevet Brevet om det grunnleggende (Epistulam Fundamenti), som Augustin viet et helt motskrift til: Contra Epistulam Fundamenti; det er uvisst om Epistulam Fundamenti var en del av samlingen av Manis Brev. 
De fleste originalene av tekstene i om manikeismen er funnet på 1900-tallet; først fant en tysk ekspedisjon en samling håndskrifter i Turfan-oasen i Xinjiang langs Silkeveien rett etter århundreskiftet. Det neste store funnet kom i 1929, da flere kodekser med kopitiske oversettelser ble funnet i Medinet Madi i Egypt. Kefalaia, Den koptiske salmeboken og  Homiliene ble funnet der. Antologien består i hovedsak av tekster fra disse to funnene, i tillegg til to tekster av kristne teologer som var motstandere av manikeismen. 


== Innhold ==
Fra Manis skrifter: Skatten, Brevet om det grunnleggende og Det levende evangelium
Manis liv: Köln-kodeksen (Om hans legemes tilblivelse), fra Homiliene og utdrag fra iranske tekster bevart i fragmenter
Salmer og hymner: Fra Den koptiske salmeboken, og løse iranske hymner
Tekster om læren: Fra Kefalaia, fra Sjabuhragan og løse iranske tekstfragment
Beskrivelser av manikeismen: Hegemonius' Acta Archelai og Theodor Bar Konais Skolieboken


== Referanser ==


== Bibliografi ==
Manikeiske skrifter. Utvalg og innledende essay av Einar Thomassen ; oversatt av Prods Oktor Skjærvø og Einar Thomassen. Bokklubben, 2011. XLVIII, 299 sider. (Verdens hellige skrifter; 68). ISBN 978-82-525-7263-6
5535 Annefrank

5535 Annefrank er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaget den 23. mars 1942 av Karl Wilhelm Reinmuth ved Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. 
Asteroiden er oppkalt etter Anne Frank, den tysk-jødiske jenten som ble verdenskjent for dagboken hun skrev mens hun og familien lå i dekning for nazistene under andre verdenskrig.
Den 2. november 2002 passerte romsonden Stardust Annefrank og tok detaljerte bilder av asteroiden. De returnerte bildene viste at asteroiden var 8 km i lengde; dobbelt så lang som antatt fra bakkeobservasjoner.


== Referanser ==

(en) 5535 Annefranks baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 5535 Annefranks oppføring hos Minor Planet Center 


== Eksterne lenker ==
SPACE.com-artikkel om Stardust-passeringen
5696 Ibsen

5696 Ibsen er en  asteroide i det ytre av hovedbeltet. Den ble oppdaget 24. september 1960 av Cornelis Johannes van Houten, Ingrid van Houten-Groeneveld og Tom Gehrels. Han er oppkalt etter den norske dramatikeren Henrik Ibsen.


== Eksterne lenker ==
5696 Ibsen hos JPL Small-Body Database