jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
The Savior with Me

«The Savior with Me» er ei amerikansk salme. Teksten ble skrevet av Fan­ny Cros­by i 1890. Noen salmebøker angir opphavspersonens navn som Lizzie Edvards (Crosbys psevdonym). Melodien ble skrevet av John R. Sweeney.


== Norsk versjon ==
Den norske tittelen er «Jeg må ha Jesus med mig».


=== Innspilling ===
Bernhard Johannessen med trio. Innspilt i Oslo 5. september 1933. Utgitt på 78-platene His Master's Voice X&nbvsp;4241 og His Master's Voice A.L. 2110.


== Kilder ==
The Savior with Me
Sommerjubel

Sommerjubel er en norsk novellefilm for barn fra 1986, regissert av Alexander Røsler etter en novelle av Rune Belsvik. Filmen handler om barns erotiske oppvåkning i en sommerferie. Vi møter noen 10-åringer som begynner å utforske sine erotiske følelser seg imellom og de får også øynene opp for de voksnes seksualitet.


== I rollene ==
Joakim Kock – Arne
Lasse Edvardsen – Arnes venn
Camilla Sletten – Åse
Øystein Offer-Olsen – Trond
Siri Hoff – Kari
Hans Jacob Melbye – Øystein
Siri Spillum – Ida
Thomas Bay – Far


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sommerjubel på Internet Movie Database 
(no) Sommerjubel i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(no) Sommerjubel hos Filmfront 
Sommerjubel hos Filmweb
Eresina

Eresina er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae).  


== Utseende ==
Små (vingespenn 25-30 millimeter), brune sommerfugler. Oversiden er mørkbrun med et oransje felt på bakvingen. Undersiden av forvingen er oransje med gråbrun ytterkant, mens undersiden av bakvingen er gråbrunt-spraglete.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer.
De lever på trær som har kolonier av maur i slekten Crematogaster, som passer på dem og til gjengjeld får drikke søte sekreter som larvene skiller ut.
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Vest- og Sentral-Afrika.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Liptenina
slekt Eresina Aurivillius, 1898
Eresina bergeri Stempffer, 1956
Eresina bilinea Talbot, 1935
Eresina conradti Stempffer, 1956
Eresina corynetes (Grose-Smith & Kirby, 1890)
Eresina crola Talbot, 1935
Eresina fontainei Stempffer, 1956
Eresina fusca (Cator, 1904)
Eresina jacksoni Stempffer, 1961
Eresina katangana Stempffer, 1956
Eresina katera Stempffer, 1962
Eresina likouala Stempffer, 1962
Eresina maesseni Stempffer, 1956
Eresina masaba Stempffer, 1962
Eresina pseudofusca Stempffer, 1961
Eresina rougeoti Stempffer, 1956
Eresina saundersi Stempffer, 1956
Eresina schmidti Larsen, 2005
Eresina theodori Stempffer, 1956
Eresina toroensis Joicey & Talbot, 1921


== Kilder ==
Eresina på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Eresina i Encyclopedia of Life 
(en) Eresina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Eresina hos NCBI 
(en) Kategori:Eresina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eresina – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Cajamarca (region)

Cajamarca (spansk: Región Cajamarca; quechua: Kaxamarca suyu) er en region i det nordlige Peru. Den grenser til Ecuador, og til regionene Piura og Lambayeque i vest, til La Libertad i sør, og til Amazonas i øst. Regionhovedstaden er byen Cajamarca.


== Politisk inndeling ==
Regionen er delt inn i følgende 13 provinser, som igjen er delt inn i til sammen 127 distrikter.


== Referanser ==
Ayacucho (region)

Ayacucho er en region i det sørlige Peru. Den grenser til Huancavelica i vest, til  Ica og Arequipa i sør, og til Apurímac og Cusco i øst. Regionhovedstaden er Ayacucho.


== Politisk inndeling ==
Regionen er delt inn i følgende 11 provinser, som igjen er delt inn i til sammen 111 distrikter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ayacucho Region – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Konselj

Konselj er i Sverige et regjeringsmøte som ledes av statssjefen. Sveriges konstitusjon sier at statsministeren har ansvar for å holde statssjefen underrettet om rikets anliggender: «Når så kreves møter regjeringen i konselj under statssjefens ledelse» (Regeringsformen 5 kap. 3§). Denne formen for informasjonskonselj er formelt sammenkalt av statssjefen, men beslutningen om å sammenkalle til konselj fattes i samråd med statsministeren.
Konselj er videre obligatorisk når Riksdagen har valgt ny statsminister. Etter at den påtroppende statsministeren har meldt hvilke statsråder som skal inngå i regjeringen, skal et konselj finne sted, hvor den nye regjeringen og Riksdagens talman møter statssjefen (Regeringsformen 9 kap. 4§). Det er ved dette konselj som den nye regjeringen formelt tiltrer.


== Konseljsalen ==
Konseljsalen på Stockholms slott har vært anvendt til konselj siden ca. 1870.Salen ble anvendt som matsal i Gustav IIIs regjeringstid. Her ble det på fransk manér holdt publik taffel én gang i uken, en seremoniell bankett der kongeligheter spiste med tilskuere. Deler av den opprinnelige innredningen fra 1700-tallets begynnelse er bevart, for eksempel de skulpterte dørene i ek som opprinnelig var malte og forgylte. Salen fikk ny innredning i Karl XVs regjeringstid.
Salens lysekroner er utført i Wien på 1860-tallet. De skulpterte lenestolene fra omkring 1700 kommer fra Mälsåkers slott i Södermanland. Bordklokken i forgylt bronse er trolig tilvirket i Augsburg tidig på 1600-tallet. I salen er det dessuten en samling byster av svenske konger. Rytterportrettet av Karl XIV Johan er malt av Fredrik Westin.


== Se også ==
Kunglig Majestät


== Referanser ==

Svåra Ord, Eskil Källquist, ISBN 978-91-27-10989-6
royalcourt.se om konselj
SAOB om konselj


== Eksterne lenker ==
(en) Konselj – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
MF «Bastø»

MF «Bastø» og DS «Bastø» er navn brukt på en rekke bilferger hovedsakelig benyttet på fergesambandet Moss–Horten, (Bastøfergen). Nesten konsekvent er fergene «serienummerert» med romertall. 

DS «Bastø» (1885) - en dampdrevet passasjerferge bygd i 1885
DS «Bastø» (1934) - en opprinnelig dampdrevet bilferge bygd i 1934
MF «Bastø» (1949) - en bilferge bygd i 1949


== «Bastø I» ==
MF «Bastø I» (1956) - en bilferge bygd i 1956
MF «Bastø I» (1978) - en bilferge bygd i 1978
MF «Bastø I» - en bilferge bygd i 1997


== «Bastø II» ==
DS «Bastø II», senere navngitt DS «Bastø 2», en lokalbåt og bilferge bygd i 1900
MF «Bastø II» (1939) - en bilferge bygd i 1939
MF «Bastø II» (1961) - en bilferge bygd i 1961
MF «Bastø II» (1979) - en bilferge bygd i 1979
MF «Bastø II» (1997) - en bilferge bygd i 1997


== «Bastø III» ==
MF «Bastø III» - et senere navn på MF «Bastø» (1949)
MF «Bastø III» (1968) - en bilferge bygd i 1968
MF «Bastø III» (2005) - en bilferge bygd i 2005


== «Bastø IV» ==
MF «Bastø IV» - et senere navn på MF «Bastø I» (1956)
MF «Bastø IV» (1964) - en bilferge bygd i 1964
MF «Bastø IV» (1986) -  senere «Bastø VII» en bilferge bygd som MF «Austrheim» i 1986
MF «Bastø IV» (2016) - en bilferge bygd i 2016


== «Bastø V» ==
MF «Bastø V» (1973) - en bilferge bygd i 1973
MF «Bastø V» (1990) - en bilferge bygd som MF «Nordkapphorn» i 1990
MF «Bastø V» (2017) - en bilferge bygd i 2017


== «Bastø VI» ==
MF «Bastø VI» (1961) - et senere navn på MF «Bastø II» (1961)
MF «Bastø VI» (2016) - en bilferge bygd i 2016


== Andre bastøferger ==
MF «Vestfold» - en bilferge bygd i 1991
MF «Østfold» - et senere navn på MF «Bastø II» (1979)
Bastø Electric - en bilferge bygd i 2020
Arequipa (region)

Arequipa er en region i det sørlige Peru. Den grenser til regionen Ica, Ayacucho og Cusco i nord, til Puno i øst, til Moquegua i sør og til Stillehavet i vest. Regionhovedstaden er byen Arequipa.


== Politisk inndeling ==
Regionen er delt inn i følgende 8 provinser, som igjen er delt inn i til sammen 109 distrikter.


== Referanser ==
Mathias Stubø

Mathias Stubø (født 6. april 1992 i Tønsberg) er en norsk musiker og DJ som produserer musikk innen sjangeren elektronika også kjent under navnet Proviant Audio.  


== Karriere ==
Allerede som fjortenåring ble han kåret til ukas Urørt i NRK P3 og i 2010 ble han nominert til Årets Urørt med prosjektet Proviant Audio. Han slapp to album i 2011.
Stubø og livebandet hans har allerede spilt på flere store norske festivaler som Hovefestivalen, Kongsberg Jazzfestival, Slottsfjellfestivalen, Moldejazz 2011 og by:Larm 2010.Han er sønn av jazzvokalisten Kjersti Stubø og jazzgitaristen Hans Mathisen, barnebarn av jazzgitaristen Thorgeir Stubø og nevø av jazzgitaristen Håvard og teaterdirektøren Eirik Stubø.


== Diskografi ==
AlbumReal Love Tastes Like This!  (Paper Recordings, 2011)
1979 (BBE Records, 2011)
Mathias Stubø (BBE Records, 2012)
Drift Days & Disco Nights (Oslo Records/Paper Recordings, 2013)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mathias Stubø på MySpace
Apurímac (region)

Apurímac er en region i det sentrale Peru. Den grenser til regionen Cusco i øst, til Ayacucho i vest, og til Arequipa i sør. Regionhovedstaden er Abancay.


== Politisk inndeling ==
Regionen er delt inn i følgende 7 provinser, som igjen er delt inn i til sammen 80 distrikter.


== Referanser ==
Stigmella tityrella

Stigmella tityrella er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på bøk. Den forekommer langs kysten av Sørlandet i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 5-6 millimeter), grønnliggrå møll, kroppen og vingene med litt bronseaktig glans. Hodet og kragen (fremre del av thorax) er kledt med lysgule hår, det innerste antenneleddet med snøhvite. Forvingen og kroppen er oliven-grå med svak bronseaktig eller grønnlig glans. I vingens ytre del er det et rett, snøhvitt tverrbånd. Bakvingen er grå.


== Levevis ==
Larvene lever i bladene på bøk (Fagus sylvatica). Arten har to generasjoner hvert år, de voksne møllene flyr henholdsvis i mai-juni og i august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Mellom- og Nord-Europa. I Norge er den funnet langs kysten til Aust-Agder, dessuten i ytre Hordaland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella tityrella (Stainton, 1854)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 167-168. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Stigmella tityrella på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella tityrella i Encyclopedia of Life 
(en) Stigmella tityrella i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella tityrella hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella tityrella hos Dyntaxa 
(en) Stigmella tityrella hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella tityrella hos NCBI 
(en) Kategori:Stigmella tityrella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Stigmella salicis

Stigmella salicis er en sommerfugl som tilhører familien dvergmøll (Nepticulidae). Den har larver som minerer i bladene på selje. Den er utbredt over hele Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 5-6,5 millimeter), brunlig møll. Hodet og kragen (fremste del av thorax) er kledt med oppstående, lysgule, hårlignende skjell, det forstørrede, innerste antenneleddet er hvitt. Kroppen og forvingen er gråbrune, uten noen påfallende glans. Forvingen har et, ofte utydelig, lyst tverrbånd. Bakvingen er lyst gråbrun.


== Levevis ==
Larvene lever i bladene på selje (Salix caprea). Arten har to generasjoner hvert år i den sørlige delen av Norden, de voksne møllene flyr henholdsvis i mai-juni og i august. Lengst nord i utbredelsesområdet har den bare én generasjon hvert år.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det meste av Europa. I Norge er den utbredt over hele landet.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Overfamilien Nepticuloidea
Familien dvergmøll, Nepticulidae
Underfamilien Nepticulinae
Stammen Nepticulini
Slekten Stigmella Schrank, 1802  – 45 arter i Norge
Stigmella salicis (Stainton, 1854)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 169-170. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Stigmella salicis på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Stigmella salicis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stigmella salicis hos Artsdatabanken 
(sv) Stigmella salicis hos Dyntaxa 
(en) Stigmella salicis hos Fauna Europaea 
(en) Stigmella salicis hos NCBI 
(en) Kategori:Stigmella salicis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stigmella salicis – detaljert informasjon på Wikispecies
Mikhael Paskalev

Mikhael Paskalev (født 24. mai 1987) er en norsk / bulgarsk musiker, gitarist, låtskriver og sanger fra Ålesund. Paskalev ble kåret til vinneren av Årets Urørt 2012 og spilte på by:Larm i februar 2012.  Paskalev slapp en selvtitulert EP høsten 2012. I februar 2012 slapp han sitt debutalbum What's Life Without Losers, produsert av vennen og bandmedlemmet Joe Wills. Albumet ble spilt inn i Liverpool.
Videoen til låten «I Spy», regissert av André Chocron, fikk mye oppmerksomhet, også internasjonalt, og har over 3 millioner visninger på YouTube og Vimeo.
Han har spilt på festivaler som Øyafestivalen, Slottfjellfestivalen, By:Larm i 2011, Hove i 2012 og Eurosonic i Nederland som  NRK P3s spesielt utvalgte artist. Paskalev har også spilt på TV-show som Lydverket, Lindmo og Sommeråpent på NRK, samt på Frankrikes største musikk TV-show  Taratata i 2013.
Paskalev møtte Jonas Alaska i Liverpool da de studerte musikk på LIPA i England, og har tidligere vært faste medlemmer hverandres band.
Paskalev representeres på livesiden av Atomic Soul i Norge, Primary Talent i UK og Europa utenom Frankrike, Belgia og Sveits, der han representeres av Caramba. I USA er han signert til plateselskapet Mom + Pop Music og bookes av Windish Agency. I UK ga han ut en EP på Communion Records, og er signert til Dew Process i Australia/ New Zealand.
17. oktober 2016 slapp Mikhael Paskalev singelen «Witness». For videoen til låten, som ble regissert av han selv, Joseph Wills, Jasper Spannig, ble han nominert til Spellemannprisen 2017 i klassen årets musikkvideo.I 2017 startet Paskalev plateselskapet Braveheart Records sammen med Jonas Alaska og Billie Van.
I 2019 startet Paskalev bandet Hollywood sammen med Jonas Alaska og Billie Van. Deres debutalbum, Close To You, ble sluppet samme år.


== Diskografi ==
2012: I Spy (Singel)
2012: Jive Babe (Singel)
2012: Mikhael Paskalev (EP)
2013: What's Life Without Losers (Singel)
2013: What's Life Without Losers (Album)
2016: Witness (Singel)
2017: Heavy (Album)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mikhael Paskalev på Internet Movie Database 
(en) Mikhael Paskalev på MusicBrainz 
(en) Mikhael Paskalev på Songkick 
(en) Mikhael Paskalev på Genius — sangtekster
Song for Eirabu

Song for Eirabu er en fantasyserie skrevet av Kristine Tofte. Det første bindet i serien, Slaget på Vigrid, ble utgitt i 2009 på Tiden Norsk Forlag, mens den andre og siste boken, Vargtid, ble utgitt i 2012. Bøkene er skrevet på nynorsk.


== Handling ==
Kongerikene i Eirabu står på randen av krig. Kong Jorol av Syrren ønsker å legge under seg samtlige riker i den frie verdenen, noe som vil oppfylle første ledd i en spådom om jordas undergang. Midt i dette dramaet står to ungjenter, Ragna og Berghitte Saksedotter, døtre av sverdsmeden Sakse i det nordlige riket Blåinn. På hvert sitt vis blir de dratt inn i kampen som skal avgjøre verdens skjebne.


== Bøker i serien ==


== Inspirasjon ==
Mye av innholdet i bøkene er basert på norrøn kultur og gudetro. Handlingen er tett bygget rundt en spådom om verdens skjebne, en spådom som bærer stor likhet med eddadiktet Voluspå. Videre gjennomføres det typiske norrøne ritualer som blot, og gudeskikkelser som Freyr og Jolnir går igjen.


== Referanser ==
Manuel García Prieto

Manuel García Prieto, markien av Alhucemas (født 5. november 1859, død 15. september 1938) var en spansk politiker.
Som svigersønn til den liberale politikeren Eugenio Montero Ríos kom García Prieto tidlig inn i deputertkammeret, der han etter hvert ble leder for en gruppe liberale dissidenter, den såkalte demokratiske gruppen. Han var innenriks- og justisminister 1905-06, jordbruks-, handels- og industriminister samme år, og utenriksminister 1910-13, da han blant annet styrte Spanias interesser i Marokko. García Prieto var deretter statsminister 4 ganger, april-juni 1917, 1917-1918 (innenriksminister mars-november 1918), november-desember 1918 og 1922-23, da han ble styret ved statskuppet til Miguel Primo de Rivera.


== Referanser ==


== Kilder ==
Svensk uppslagsbok, Malmö 1932
Jerry Trainor

Gerald William «Jerry» Trainor (født 21. januar 1977 i San Diego i California) er en amerikansk skuespiller, komiker og stemmeskuespiller, kjent for sin rolle som Spencer Shay i iCarly. Han er også kjent som Crazy Steve i Drake & Josh samt tittelrollen, Dudley Puppy, i T.U.F.F. Puppy. Trainor er også med i web-serien Hungry Girl TV.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jerry Trainor på Internet Movie Database 
(fr) Jerry Trainor på Allociné 
(en) Jerry Trainor på AllMovie 
(en) Jerry Trainor hos Rotten Tomatoes 
(en) Jerry Trainor hos The Movie Database 
Jerry Trainor på Twitter
Jerry Trainor hos Nick.com
Kepler-Poinsot-polyeder

Et Kepler-Poinsot-polyeder er et regulært ikke-konvekst polyeder, et regulært stjernepolyeder. Disse kan konstrueres ved å stellere de regulære konvekse oktaedrene og ikosaedrene. Disse fire polyedrene har regulære pentagram som enten sider eller som hjørnefigurer.


== Overskikt ==


== Se også ==
Regulært polyeder
Platonsk legeme
Gunnerusprisen i bærekraft

Gunnerusprisen i bærekraft, fullt navn Gunnerus’ vitenskapelige pris i bærekraft utdelt av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab og Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet, er en internasjonal forskningspris som deles ut annethvert år av Det Kongelige Norske Videnskabers Selskab (DKNVS) og NTNU i fellesskap.
Prisen gis til en forsker som har bidratt med bærekraftig forskning på høyeste internasjonale nivå innenfor naturvitenskap, samfunnsvitenskap, humaniora eller teknologisk vitenskap; enten gjennom tverrfaglig forskning, eller forskning innen ett av disse feltene. Den er omtalt som den viktigste internasjonale prisen innen bærekraft.Gunnerusprisen er oppkalt etter naturforskeren, biskop Johan Ernst Gunnerus, en av stifterne av DKNVS. Prismottakerne får én million norske kroner, i tillegg til en medalje i gull og et diplom.
Prisen ble delt ut første gang i 2012, og var da et resultat av et samarbeid mellom DKNVS, SpareBank 1 SMN og foreningen Technoport. Den første prismottakeren var den indiske biologen Dr. Kamal Bawa. Overrekkelsen foregikk i Olavshallen i Trondheim, under konferansen Technoport 2012.Det var helt fra starten meningen at prisen skulle deles ut hvert annet år, men DKNVS hadde ikke ressurser til å etablere prisen for regelmessig utdeling. I perioden 2013–2016 var det derfor ingen utdelinger.
NTNU etablerte fire nye tematiske satsningsområder for perioden 2014–2023. Et av disse var Bærekraftig samfunnsutvikling (NTNU Bærekraft). Satsningsområdet gjorde det naturlig for NTNU å samarbeide med DKNVS om Gunnerusprisen for bærekraft, og fra 2017 deles prisen ut av de to institusjonene i fellesskap. 
Mottager av den andre Gunnerusprisen (den første prisen under samarbeidet DKNVS og NTNU) ble offentliggjort i august 2017, og prisen ble overakt under NTNU Sustainability Science Conference i oktober 2017.


== Tildelinger ==
2012: Den indiske biologen Kamal Bawa, for sitt pionérarbeid innen populasjonsbiologi i regnskogsområder.
2017: Den svenske miljøforskeren Carl Folke.
2019: Den argentinske økologiprofessoren Sandra M. Díaz.
2021: professor Jianguo «Jack» Liu ved Michigan State University.


== Referanser ==


== Kilder ==
Fra NTNUs rektor til Styret, Notat om Gunnerusprisen for bærekraft i samarbeid mellom NTNU og DKNVS (2016). (Samarbeidet ble vedtatt av NTNUs styre 25. august 2016)
Sølvi Waterloo Normannsen (17. februar 2012). «Indisk biolog får den nye Gunnerusprisen». Universitas. Arkivert fra originalen 19. februar 2012. Besøkt 24. februar 2012. 


== Eksterne lenker ==
Gunnerusprisens statutter (engelsk)
Falcuna

Falcuna er en slekt av dagsommerfugler som hører til underfamilien Poritiinae i den artsrike familien glansvinger (Lycaenidae).  


== Utseende ==
Små (vingespenn 28-32 millimeter), bredvingede, brune og hvite sommerfugler. Undersiden av forvingen er hvit med brun for- og ytterkant, mens undersiden av bakvingen er brun med hvite eller gule flekker.


== Levevis ==
Larvene lever av blågrønnbakterier, alger, lav og annet organisk materiale som de skraper av trestammer.
De lever på trær som har kolonier av maur i slekten Crematogaster, som passer på dem og til gjengjeld får drikke søte sekreter som larvene skiller ut.
Disse sommerfuglene lever i skog, særlig tropisk regnskog.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i det vestlige og sentrale Afrika.


== Systematisk inndeling ==
Disse artene ble før regnet til slekten Liptena.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie glansvinger (Lycaenidae)
delgruppe Poritiinae
delgruppe / stamme Liptenini
delgruppe Liptenina
slekt Falcuna Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna campimus (Holland, 1890)
Falcuna dorotheae Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna gitte Bennett, 1969
Falcuna hollandi (Aurivillius, 1895)
Falcuna iturina Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna kasai Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna lacteata Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna leonensis Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna libyssa (Hewitson, 1866)
Falcuna lybia (Staudinger, 1892)
Falcuna margarita (Suffert, 1904)
Falcuna melandeta (Holland, 1893)
Falcuna orientalis (Bethune-Baker, 1906)
Falcuna overlaeti Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna reducta Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna semliki Stempffer & Bennett, 1963
Falcuna synesia (Hulstaert, 1924)


== Kilder ==
Falcuna på Tree of life
Butterflies of Africa – Falcuna leonensis [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Falcuna i Encyclopedia of Life 
(en) Falcuna i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Falcuna hos NCBI 
(en) Kategori:Falcuna – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Falcuna – detaljert informasjon på Wikispecies 
Finnish lepidoptera – http://www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Falcuna campimus