jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
13 snart 30

13 snart 30 (orig. 13 Going on 30) er en romantisk komedie fra 2004. Filmen er regissert av Gary Winick, skrevet av Josh Goldsmith og Cathy Yuspa, og har Jennifer Garner og Mark Ruffalo i hovedrollene.


== Handling ==
13-årige Jenna er upopulær på skolen og synes ikke hun har bra nok kropp, og vil ikke noe annet enn å bli voksen i en fei. På trettenårsdagen i 1987 får hun mulighet til å ønske seg noe – og hun ønsker selvfølgelig å bli voksen. Neste morgen våkner hun dermed opp som 30-årige Jenna (Jennifer Garner) i 2004. Hun er i en helt ny virkelighet, som redaktør i et kjent moteblad, noe som slett ikke er lett når man har en mental alder på 13. Hun er generelt veldig respektert og populær hos alle, men hun sliter med å venne seg til denne verdenen.
Hun oppsøker sin tidligere bestevenn Matt (Mark Ruffalo), som det viser seg at hun ikke har sett i denne virkeligheten på 15 år, for å få grep på hverdagen. Følelser oppstår mellom dem, men det er ett problem – Matt skal gifte seg. Hun får også problemer å hanskes med på jobben, siden barndomsvenninnen Lucy (Judy Greer) vil ha jobben hennes og planlegger å få henne av veien.


== Rolleliste ==


== Eksterne lenker ==
(en) 13 snart 30 på Internet Movie Database 
(no) 13 snart 30 hos Filmfront 
(sv) 13 snart 30 i Svensk Filmdatabas 
(da) 13 snart 30 i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) 13 snart 30 på Allociné 
(nl) 13 snart 30 på MovieMeter 
(en) 13 snart 30 på AllMovie 
(en) 13 snart 30 på Turner Classic Movies 
(en) 13 snart 30 på Rotten Tomatoes 
(en) 13 snart 30 på Metacritic
Ondskapens banalitet

Ondskapens banalitet er et uttrykk skapt av den amerikansk-tyske jødiske filosofen og skribenten Hannah Arendt (1906–1975) i boka Eichmann i Jerusalem. Boka ble skrevet fra en rettssak i Jerusalem i 1961 hvor Adolf Eichmann sto tiltalt for folkemord og brudd på menneskerettighetene i stillingen som tysk byråkrat under andre verdenskrig.
Eichmann var tidligere SS-offiser i det nasjonalsosialistiske Tyskland og en av de hovedansvarlige for logistikken under holocaust, nazistenes masseutryddelsen av jøder. Arendt var til stede i rettssaken som journalist for tidsskriftet The New Yorker, og det var i artiklene hennes der at uttrykket ble kjent.Arendt mente at Eichmanns ondskap under krigen egentlig ikke bestod av grunnleggende ødeleggelseslyst eller sadisme og at han derfor ikke var et monster på den måten hun hadde forventet. Han hadde ingenting spesielt mot jøder, han fulgte bare ordre. Problemet med Eichmann var at så lenge statsmakten, lovverket og gjeldende normer dikterte hva han skulle gjøre, da syntes han selv at han, i praksis, ikke hadde noen personlig plikt til å ta ansvar for eller tenke over konsekvensene av hva han gjorde. Arendt mente at Eichmanns manglende oppfatning av de virkelige ansvarsforholdene i arbeidshverdagen skyldtes en sviktende evne til å tenke, en tankegang og en holdning som er vanlig for en skremmende stor del av en normalbefolkning.
Det er dette som er ondskapens banalitet, anså Arendt. Den er overfladisk og banal, og bare tilsynelatende sadistisk, fordi onde mennesker ofte handler på en måte som de selv oppfatter som normal. Når ondskap settes i system og blir rutine, og grusomme handlinger godtas uten at man tenker over det, kommer ondskapens banalitet til syne. Det handler om å normalisere det som burde ha vært utenkelig.


== Referanser ==
Det hessiske innlandet

Det hessiske innlandet (tysk: Hessische Hinterland) er et område i regionen Mittelhessen i den tyske delstaten Hessen. Det befinner seg hovedsakelig i den gamle Kreis Biedenkopf og i den vestlige delen av den nåværende Landkreis Marburg-Biedenkopf. Deler befinner seg også i den nåværende Lahn-Dill-Kreis og Kreis Waldeck-Frankenberg. Tidligere strakk det seg fra Bromskirchen i nord frem til Rodheim (ved Gießen) i kommunen Biebertal.
Navne ble opprinnelig brukt om deler av Hessen-Darmstadt, med det fullstendig isolerte Amt Blankenstein (Gladenbach) med Biedenkopf og Battenberg. Senere ble betegnelsen hengende ved den tidligere Kreis Biedenkopf.
Idag blir begrepet populært brukt om de delene av den tidligere Kreis Biedenkopf som ble innlemmet i Landkreis Marburg-Biedenkopf. I 2006 fikk det en offentlig, institusjonell betydning gjennom grunnleggelsen av Interkommunale Zusammenarbeit Hinterland.
Den overhessiske innlandsdialekten tales i området, dog med en alment synkende tendens.
50 First Dates

50 First Dates er en romantisk komedie fra 2004. Filmen er regissert av Peter Segal, skrevet av George Wing, og har Adam Sandler og Drew Barrymore i hovedrollene.


== Handling ==
Henry (Adam Sandler) er den typiske ungkaren – glad i kontakt, men redd for å binde seg. Så møter han den vakre, søte Lucy (Drew Barrymore), og faller for henne øyeblikkelig. Men når han møter henne igjen neste morgen, husker ikke Lucy noen ting av at de møttes. Så får Henry vite sannheten: Lucy lider under sykdommen amnesi som følge av en bilulykke året før, som gjør at hun glemmer alt hun har gjort det siste døgnet neste morgen. Hun tror dermed at det fremdeles er oktober året før. Henry går imot alt han tidligere har gjort – han nekter å gi opp, og får henne til å forelske seg i ham igjen og igjen – dag etter dag etter dag. Klarer han å stå det ut?


== Rolleliste ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) 50 First Dates på Internet Movie Database 
(no) 50 First Dates hos Filmfront 
(no) 50 First Dates på NRK TV 
(sv) 50 First Dates i Svensk Filmdatabas 
(da) 50 First Dates i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) 50 First Dates på Allociné 
(nl) 50 First Dates på MovieMeter 
(en) 50 First Dates på AllMovie 
(en) 50 First Dates på Turner Classic Movies 
(en) 50 First Dates på Rotten Tomatoes
Skjælholmene

Skjælholmene er to små øyer midt i Bunnefjorden i Nesodden kommune, eiet av Oslo kommune. Øyene har lenge blitt kalt Skjærholmene, men navnene ble endret i forbindelse med vedtak av Verneplan for Oslofjorden i 2008, etter uttalelse fra Statens navnekonsulent.


== Søndre Skjælholmen ==
Den søndre Skjælholmen er den største av de to; 500 meter lang og 100 meter bred. Høyeste punkt er 10,4 meter over havet. Øya kan ved første øyekast virke ganske karrig, men det er registrert 138 plantearter der, og sjøfuglfaunaen er også svært artsrik. Den sørlige delen av øya er sammen med sjøområdet rundt, vernet som Søndre Skjælholmen naturreservat. Formålet med vernet er å ta vare på tørrengvegetasjon, sjøfugl samt den geologiske Skjærholmenformasjonen. Det er kun motorisert ferdsel som er forbudt i naturreservatet, på land hele året, på sjøen fra 15. april til 15. juli.På nordsiden av øya er det en liten brygge, og noen fortøyningsbolter i fjellet.


== Nordre Skjælholmen ==
Den nordre Skjælholmen er den minste av de to; 260 meter lang og 90 meter bred. Arealet er 16,5 dekar, og høyeste punkt 12,7 meter over havet. Hele øya ble vernet som Nordre Skjælholmen naturreservat ved Kongelig resolusjon 19. juni 2009 Verneplan for Oslofjorden, delplan sjøfugl. I motsetning til på søndre, er det på Nordre Skjælholmen forbud mot all ferdsel i perioden 15. april til 15. juli, men bare på land. Sjøen rundt inngår ikke i reservatet.


== Referanser ==
Drephalys

Drephalys er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore til nokså store (vingespenn 35-50 millimeter), slankvingede smygere. Grunnfargen er mørkt brunlig, med hvite flekker på forvingen og gjerne et større, hvitt felt på bakvingen.
Deler av vingene har ofte en perlemorsaktig glans.


== Utbredelse ==
Artene er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Drephalys Watson, 1893 
Underslekten Drephalys (i snever forstand)
Drephalys alcmon (Cramer, 1779)
Drephalys eous (Hewitson, 1867)
Drephalys helixus (Hewitson, 1877)
Drephalys heraclides Bell, 1942
Drephalys kidonoi Burns, 2000
Drephalys miersi Mielke, 1968
Drephalys mourei Mielke, 1968
Drephalys olva Evans, 1952
Drephalys olvina Evans, 1952
Drephalys opifex Evans, 1952
Drephalys phoenice (Hewitson, 1867)
Drephalys phoenicoides (Mabille & Boullet, 1919)
Underslekten Paradrephalys Burns, 2000
Drephalys croceus Austin, 1995
Drephalys dumeril (Latreille, 1824)
Drephalys oria Evans, 1952
Drephalys oriander (Hewitson, 1867)
Drephalys talboti (Le Cerf, 1922)
Drephalys tortus Austin, 1995


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Drephalys på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 13.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Drephalys i Encyclopedia of Life 
(en) Drephalys i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Drephalys hos NCBI 
(en) Kategori:Drephalys – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Drephalys – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Drephalys spp. [2]
Bilde av Drephalys phoenice
Olai Michelsen

Olai Michelsen (født 14. august 1877, død 19xx) var en norsk friidrettsutøver, som representerte Idrettsklubben Tjalve. Han vant flere NM-medaljer i friidrett fra 1896 til 1900. 


== Resultater ==
NM i friidrett 1896
Sølv i høyde (bak Carl Albert Andersen)
Bronse på 500 meter
NM i friidrett 1898
Gull på 100 meter (tiden 11,2 var tangering av Carl Jørgensens norske rekord fra 1895)
Gull på 110 meter hekk
NM i friidrett 1900
Gull på 100 meter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bjarne Vad Nilsen – NM vinnere menn 1897-2008
Epargyreus

Epargyreus er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Middelsstore til store (vingespenn 45-65 millimeter), smalvingede smygere. Vingene er brune med lyse flekker.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i erteblomstfamilien (Fabaceae).


== Utbredelse ==
Artene er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika, men Epargyreus clarus finnes nord til det midtre Canada.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Epargyreus Hübner, 1819 
Epargyreus antaeus (Hewitson, 1867)
Epargyreus aspina Evans, 1952
Epargyreus barisses (Hewitson, 1874)
Epargyreus brodkorbi Freeman, 1969
Epargyreus clarus (Cramer, 1775)
Epargyreus clavicornis (Herrich-Schäffer, 1869)
Epargyreus deleoni Freeman, 1977
Epargyreus enispe (Hewitson, 1867)
Epargyreus exadeus (Cramer, 1780)
Epargyreus nutra Evans, 1952
Epargyreus socus (Hübner, 1825)
Epargyreus spanna Evans, 1952
Epargyreus spina Evans, 1952
Epargyreus spinosa Evans, 1952
Epargyreus spinta Evans, 1952
Epargyreus tmolis (Burmeister, 1875)
Epargyreus windi Freeman, 1969
Epargyreus zestos (Geyer, 1832)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Epargyreus på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 13.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Epargyreus i Encyclopedia of Life 
(en) Epargyreus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Epargyreus hos ITIS 
(en) Epargyreus hos NCBI 
(en) Kategori:Epargyreus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Epargyreus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Epargyreus spp. [2]
Liste over presidentene for Nordrhein-Westfalens landdag

Presidenten for Nordrhein-Westfalens landdag er leder for delstatens parlament.


== Kilder ==
«Die Galerie der ehemaligen Präsidentinnen und Präsidenten». Landtag NRW. Besøkt 18. mars 2018.
Aleksitymi

Aleksitymi, også skrevet aleksithymi og alexithymi, («uten ord for følelser», av gresk a, 'ikke', lexi, 'ord', og thymos, 'følelser') er en fagterm i psykologien for en persons manglende evne til å oppfatte og sette ord på sine egne følelser. Selv om fenomenet aleksitymi har vært kjent i århundrer så er selve fagtermen relativt ny, men har allerede blitt et etablert begrep innen psykologien. Aleksitymi er ofte observert blant autister.


== Se også ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

Jone Haave 2016: Er aleksitymi et relevant begrep? En teoretisk redegjørelse av aleksitymibegrepet (mastergradsoppgave)
Phocides

Phocides er en slekt av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae).


== Utseende ==
Store (vingespenn 50-60 millimeter), smalvingede, kontrastrikt tegnede smygere. Grunnfargen er svartaktig med et blålig eller grønnlig skjær, med lyse flekker som kan være blålige, grønnlige eller oransje. Disse er blant de mest spektakulære smygerne.
Larvene er nakne, trinne og pølseformede, med markert avsatt hodekapsel. På farge er de enten bleke eller mørkt brunlige med gule eller røde tverrbånd – begge former finnes gjerne hos samme art.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike busker og trær i myrtefamilien (Myrtaceae), også i Sapindaceae, blant annet dyrket guava (Psidium guajava).


== Utbredelse ==
Artene er vidt utbredt i Mellom- og Sør-Amerika.
Noen av artene går nord til det sørligste USA.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Eudaminae Mabille, 1877
Slekten Phocides Hübner, 1819 
Phocides belus Godman & Salvin, [1893]
Phocides charon (C. & R. Felder, 1859)
Phocides distans (Herrich-Schäffer, 1869)
Phocides johnsoni Bell, 1947
Phocides lincea (Herrich-Schäffer, 1869)
Phocides metrodorus Bell, 1932
Phocides novalis Evans, 1952
Phocides oreides (Hewitson, [1875])
Phocides padrona Evans, 1952
Phocides partia Evans, 1952
Phocides perillus (Mabille, 1888)
Phocides pialia (Hewitson, 1857)
Phocides pigmalion (Cramer, [1779])
Phocides polybius (Fabricius, 1793)
Phocides thermus (Mabille, 1883)
Phocides urania (Westwood, [1852])
Phocides vulcanides Röber, 1925
Phocides yokhara (Butler, 1870)


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Phocides på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 13.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Phocides i Encyclopedia of Life 
(en) Phocides i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Phocides hos ITIS 
(en) Phocides hos NCBI 
(en) Kategori:Phocides – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phocides – detaljert informasjon på Wikispecies 
Butterflies of America – Phocides spp. [2]
Alfred K. Jensen

Alfred K. Jensen (født 18. juli 1873, død 1964) var en norsk friidrettsutøver, som representerte Idrettsklubben Tjalve. Han vant flere NM-medaljer i friidrett fra 1896 til 1897.


== Resultater ==
NM i friidrett 1896
Bronse på 100 meter
Sølv på 500 meter
NM i friidrett 1897
Sølv på 100 meter
Gull på 500 meter


== Referanser ==
Christhard Hoffmann

Christhard Hoffmann (født 1952 i Lüneburg, Tyskland) er en tyskfødt norsk historiker og professor emeritus i moderne europeisk historie ved Universitetet i Bergen. I perioden 2007-2013 var han instituttleder ved Institutt for arkeologi, historie, kultur- og religionsvitenskap. Mellom 2006 og 2022 var han også tilknyttet Senter for studier av Holocaust og livssynsminoriteter i Oslo som seniorforsker i bistilling, og ledet der ulike forskningsprosjekter om antisemittisme i Norge.
Hoffmann forsvarte i 1986 sin doktorgrad med avhandlingen Tyske antikkhistorikeres fremstilling av jøder og jødedom i det 19. og 20. århundre ved Technische Universität Berlin, Zentrum für Antisemitismusforschung, hvor han også jobbet som forsker i en årrekke. Fra 1994 til 1998 var han gjesteprofessor ved University of California, Berkeley, og siden 1998 har han jobbet ved Universitetet i Bergen.
Hoffmann har en omfattende publikasjonsliste på feltene tysk-jødisk historie og historiekultur, antisemittismens historie og migrasjonshistorie.


== Bibliografi (utvalg) ==
Juden und Judentum im Werk deutscher Althistoriker des 19. und 20. Jahrhunderts, Leiden: Brill, 1988, ISBN 9004086838.
Die Emigration der Wissenschaften nach 1933. Disziplingeschichtliche Studien, München: Saur, 1991, ISBN 978-3598110443, bidragsyter og medredaktør (sammen med Herbert A. Strauss, Klaus Fischer og Alfons Söllner).
Exclusionary Violence: Antisemitic Riots in Modern German History, Ann Arbor: The University of Michigan Press, 2002, ISBN 978-0-472-06796-1, bidragsyter og medredaktør (sammen med Werner Bergmann og Helmut Walser Smith).
Preserving the Legacy of German Jewry: A History of the Leo Baeck Institute, 1955-2005, Tübingen: Mohr Siebeck, 2005, ISBN 978-3-16-149668-4, bidragsyter og redaktør.
Antisemittisme i Norge? Den norske befolkningens holdninger til jøder og andre minoriteter, Oslo: HL-senteret, 2012, ISBN 978-82-92988-10-0, bidragsyter og medredaktør (sammen med Øivind Kopperud og Vibeke Moe).
The Exclusion of Jews in the Norwegian Constitution of 1814: Origins – Contexts – Consequences, Berlin: Metropol, 2016, ISBN 978-3-86331-276-3, bidragsyter og redaktør.
Holdninger til jøder og muslimer i Norge 2017, Oslo: HL-senteret, 2017, ISBN 978-82-92988-61-9, bidragsyter og medredaktør (sammen med Vibeke Moe).
Migrant Britain - Histories and Historiographies: Essays in Honour of Colin Holmes, Abingdon: Routledge, 2018, ISBN 978-1-138-06514-7, bidragsyter og medredaktør (sammen med Jennifer Craig-Norton og Tony Kushner).
The Shifting Boundaries of Prejudice. Antisemitism and Islamophobia in Contemporary Norway, Oslo: Scandinavian University Press/Universitetsforlaget, 2020, ISBN 978-82-15-03468-3, bidragsyter og medredaktør (sammen med Vibeke Moe).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Christhard Hoffmann i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Christhard Hoffmann i BIBSYS
Christhard Hoffmanns hjemmeside ved Universitetet i Bergen
Christhard Hoffmann ved HL-senteret
Karl O. Olsen

Karl O. Olsen (født 27. januar 1876, død 27. februar 1941) var en norsk friidrettsutøver, som representerte Idrettsklubben Tjalve. Han vant flere NM-medaljer i friidrett fra 1896 til 1903. I 1897 fikk Olsen flest poeng (14) i NM, og vant med det «Damernes Præmie», et drikkehorn.


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bjarne Vad Nilsen – NM vinnere menn 1897-2008
Namn og Nemne

Namn og Nemne. Tidsskrift for norsk namnegransking er utgitt av Norsk namnelag siden 1984. Tidsskriftet utkommer en gang pr år. I Namn og Nemne blir det publisert artikler av ulikt slag om navnegransking (onomastikk). Tidsskriftet publiserer både vitenskapelige og mer populærvitenskapelige artikler. Her er artikler om enkelte navneklasser, navnetolkninger, navngivelse, normering av navn, navneteoretiske spørsmål, etymologiske problemstillinger, bosettingshistorie og navn, navn og kulturhistorie osv. 


== Redaktører ==
1984–1994 Oddvar Nes og Ole-Jørgen Johannessen
1995–1996 Oddvar Nes, Ole-Jørgen Johannessen og Gunnstein Akselberg
1997–2004 Oddvar Nes og Gunnstein Akselberg
2005–2009 Gunnstein Akselberg og Kristoffer Kruken
2010–2012 Gunnstein Akselberg, Gudlaug Nedrelid, Aud-Kirsti Pedersen og Inge Særheim
2013–2015 Ole-Jørgen Johannessen, Gudlaug Nedrelid, Aud-Kirsti Pedersen og Vidar Haslum
2016–2018 Ole-Jørgen Johannessen, Gudlaug Nedrelid, Aud-Kirsti Pedersen, Vidar Haslum og Tom Schmidt
2019–2021 Ole-Jørgen Johannessen, Gudlaug Nedrelid, Vidar Haslum og Tom Schmidt
2022– Ivar Berg og Tor Erik Jenstad


== Eksterne lenker ==
Tidsskriftets hjemmeside
Norsk namnelags side
Eldre årganger på Nasjonalbiblioteket
Selskapsøyene

Selskapsøyene (fransk Îles de la Société) er en øygruppe i Stillehavet og er en del av Fransk Polynesia. Øygruppen består av to deler, Îles du Vent med Tahiti, og Îles Sous-le-Vent med Bora Bora. Samlet har Selskapsøyene et areal på 1 593 km². I 2012 var folketallet på 239 852, fordelt på 204 343 i îles du Vent og 35 509 i îles Sous-le-Vent.


== Referanser ==
Norsk namnelag

Norsk namnelag er en uavhengig forening etablert i 1983. Foreningen er åpen for alle, og har som formål å fremme allmenn kunnskap om og kjennskap til navn og navnegransking. Norsk namnelag utgir ut tidsskriftet Namn og Nemne og meldingsbladet «Nytt om namn».


== Ledere ==
Olav Veka (2006–2012)
Gunnstein Akselberg (1998–2006)
Botolv Helleland (1988–1996)


== Eksterne lenker ==
Foreningens hjemmeside
Zhang Mo

Zhang Mo (født 17. januar 1989) er en canadisk bordtennisspiller. Hun representerte Canada i sommer-OL i 2008, 2012, 2016 og 2020.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Zhang Mo – Olympedia 
(en) Zhang Mo – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Zhang Mo – ITTF
Neda Shahsavari

Neda Shahsavari (født 21. september 1986) er en iransk bordtennisspiller. Hun representerte Iran i Sommer-OL i 2012 i London etter å ha kvalifisert seg via kvalifiseringen for Asia. Hun deltok også i sommer-OL i 2016.


== Eksterne lenker ==
(en) Neda Shahsavari – Olympedia 
(en) Neda Shahsavari – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Jåtten skole

Jåtten skole er en barneskole i Stavanger som ligger i Hinna bydel. Skolen ble bygget i 1898. Senere har det tilkommet flere bygg, og i 2012 ble det bygd et nytt modulbygg for å ta imot stadig flere elever.
Skolen hadde våren 2012 ca. 540 elever i skoledelen, ca. 260 barn på SFO, og ca. 75 ansatte.
Rektor ved skolen er Arne Kristian Espedal.Tidligere rektor var Jarle Steinsbø.


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted
Gabriel Quadri de la Torre

Gabriel Quadri de la Torre (født 4. august 1954 i Mexico by) er en meksikansk politiker. Han er partiet Nueva Alianza sin presidentkandidat ved det føderale valget i 2012. Quadri er utdanna sivilingeniør og økonom. Han har vært aktiv i debatten om klimaendringer og miljøvern.


== Eksterne lenker ==
(en) Gabriel Quadri de la Torre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Båndet går!

Båndet går! er et musikkalbum utgitt av Alle Tiders Duster i 2012.
Båndet går! er en samling med sanger fra Alle tiders duster, som aldri tidligere hadde blitt utgitt. Kilden var en gammel demotape spilt inn 28. oktober 1981 og produsert av Datakluss. Den ble digitalisert av Eirik Knudsen Garatun, med en Tandberg Cross-Field series 3400X 2-spors båndopptaker.


== Sporliste ==
«Ut i det blå» (4:10)
«Drømmeland» (4:16)
«Lillegutt (treg)» (6:13)
«Kom og dans med meg» (5:41)
«Kutt heroin tema» (3:14)


== Referanser ==
Spuriøs sammenheng

En spuriøs sammenheng eller spuriøs korrelasjon er korrelasjon mellom variabler som seg i mellom ikke korrelerer, men likevel korrelerer fordi det enten finnes en bakenforliggende variabel som påvirker begge variablene eller selv er korrelert med en av variablene og påvirker den andre, eller at korrelasjonen skyldes en ren tilfeldighet . Man kan da bli forledet til å anta at det finnes en årsakssammenheng uten at dette er tilfellet. 
En regresjon med variabler med spuriøse sammenhenger vil feilaktig gi signifikante variabler. Dette kalles en spuriøs regresjon. Simpsons paradoks er et eksempel på dette.


== Eksempel ==
Et eksempel på en spuriøs sammenheng kan være mengden løv som faller fra trær og mengden klær man tar på seg. Etterhvert som sommer går over til høst så vil løvet falle og man tar på seg mer klær, vi har dermed en matematisk sammenheng som kan påvises ved å beregne kovarians eller korrelasjon. Vi kan derimot ikke si at man tar på seg mer klær fordi løv faller eller at løvet faller fordi mer klær tas på. Det er ikke et kausalt forhold mellom disse to, men det er en annen faktor som påvirker begge disse, nemlig årstiden.


== Referanser ==