jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Camilla Farestveit

Camilla Helene Hallås Farestveit (født 5. desember 1989) er en norsk skøyteløper som deltar i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerer Bergen Skøyteklubb.
I oktober 2009 tok hun sin første offisielle NM-medalje i senior-sammenheng, etter å ha klatret opp på pallen på 5 000 m under Norgesmesterskapet på enkeltdistanser på skøyter, hvor hun tok sølv bak norgesmester Mari Hemmer og foran bronsemedaljevinneren Ellen Bjertnes.I sesongen 2013/14 ble hun med på skøyteforbundets rekrutteringslag sammen med Sofie Karoline Haugen, Anne Gulbrandsen, Thomas H. Søfteland, Tormod B. Haugen. I sesongens første Norgesmesterskap som var enkeltdistanser tok hun en bronsemedalje på 3 000 m, som førte henne inn på verdenscuplaget for sesongen med fine resultater for en debutant med flere personlige rekorder. Farestveit hadde et godt allround-NM i Asker etter en ikke fullt så bra 500 m, men med tre andre-plasser og en 3.-plass sammenlagt og bronsemedalje bak mesteren Ida Njåtun og Mari Hemmer, ble EM-billetten sikret.


== Personlige rekorder i hurtigløp på skøyter ==
Oppdatert etter sesongen 2014/15.


== Sammenlagt i Verdenscupen ==
0 = ikke samlet poeng i nevnte sesong, men deltatt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Camilla Farestveit – Olympics.com 
(en) Camilla Farestveit – Olympic.org 
(en) Camilla Farestveit – Olympedia 
(en) Camilla Farestveit – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Camilla Farestveit – Speedskatingbase.eu 
(en) Camilla Farestveit – SpeedSkatingNews.info 
(en) Camilla Farestveit – SpeedSkatingStats.com 
(en) Camilla Farestveit på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(en) Camilla Farestveit Profil (ny) på www.ISU.html.infostradasports.com sine nettsider.
(en) Camilla Farestveit på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
«NSF Distanse/Allround 2014/15 – Camilla Helene Hallås Farestveit» (PDF). www.skoyteforbundet.no. Arkivert fra originalen (.pdf) 24. september 2015. Besøkt 15. februar 2019. 
«Athletes : Camilla H Farestveit». Sochi2014.com. 20. mars 2014. Arkivert fra originalen 20. mars 2014. Besøkt 29. august 2015. 
(nl) Camilla Farestveit på Effesport.nl (noen resultater)
(en) Profiler som Camilla Farestveit, Camilla-Hallås Farestveit og Camilla Helene Hallås Farestveit på The-Sports.org (mesterskaps- og verdenscupresultater)
Brynjar H. (intervjuer) (18. november 2014). «Sesongstart: Intervju med Camilla Farestveit» (norsk). skoyter-15-46-6.origo.no. Besøkt 23. november 2014. 
Kent Roar Nybø (23. september 2014). «Sportsprofilen: Bli bedre kjent med Camilla Farestveit». Fanaposten. Besøkt 15. februar 2019. 
Magnar Taule (17. oktober 2013). «Outsider til OL-plass etter super-comeback» (.html). Aftenposten.no. Besøkt 15. februar 2019. 
«Athletes / Farestveit, Camilla Helene Hallas» (engelsk). winteruniversiade2013.sportresult.com/fisu. Besøkt 15. februar 2019. Bilder(en) Bilder av Camilla Farestveit på SpeedSkatingPhotos.info/DesgPhoto.com
Atlantis (Neograss-album)

Atlantis er det tredje albumet fra Neograss, utgitt i 2011.


== Sporliste ==
CD 1

«Lemuria: The Hypothetical Lost Continent, Phase 3 of Mankind» (Bekkevold/Andreassen) – 9:58
«Atlantis Part I: Prologue» (Bekkevold/Andreassen) – 4:53
«Atlantis Part II: Plato's Account» (Bekkevold/Andreassen) – 7:32
«Atlantis Part III: Immortality and Greed» (Bekkevold/Andreassen) – 5:34
«Atlantis Part IV: The Wrath of Zeus» (Bekkevold/Andreassen) – 5:10
«Atlantis Part V: Cataclysm» (Bekkevold/Andreassen) – 5:10CD 2

«Atlantis: Unedited» (Bekkevold/Andreassen) – 27:31


== Personell ==
NeograssEmil Bekkevold – Vokal, Banjo
Tore Morten Andreassen – Akustisk gitar, Mellotron
Åsmund Wilter Kildal Eriksson – Kontrabass
Aleksander Kostopoulos – Trommer
Benjamin Mørk – Mellotron, MoogTekniskProdusenter – Emil Bekkevold, Tore Morten Andreassen
Lydtekniker – Emil Bekkevold
Mix – Emil Bekkevold
Pelsmøll

Pelsmøll (Tinea pellionella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Larvene lever av hår, pels og fjær, og arten kan finnes i staller og fjøs, i fuglereir, men også innendørs der den kan gjøre noe skade på ull og pelsverk.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 9-15 millimeter), gråbrun møll. Antennene er trådformede og omtrent fire femtedeler så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er gråbrune, forvingen har oftest en litt diffus, mørkere flekk i den ytre delen. Arten er ganske lik flere andre arter i slekten Tinea. Bakvingene er blekt gråbrune. Larven er hvit, med mørk-kantet hode og brun nakkeplate. Den lever i et gråaktig silkerør.


== Levevis ==
I likhet med larvene til klesmøllen (Tineola bisselliella) kan pelsmøllens larver fordøye keratin, de kan derfor livnære seg av hår og fjær. Det naturlige levestedet for denne arten er fuglereir og ulike pattedyrs bol, men den trives også godt der det holdes husdyr. Enkelte ganger kan larvene også finnes på dødt, vegetabilsk materiale, men dette er uvanlig. I likhet med mange andre ekte møll lever larven inne i et rør av silke som den har spunnet, og den forpupper seg også inne i dette. De voksne møllene flyr om sommeren og kan komme til lys.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over hele Holarktis og den finnes også i Australia og på New Zealand, dit den må være brakt av mennesker. I Norge er den utbredt nord til Nordland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
pelsmøll, Tinea pellionella Linnaeus, 1758


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) pelsmøll i Encyclopedia of Life 
(en) pelsmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) pelsmøll hos Artsdatabanken 
(sv) pelsmøll hos Dyntaxa 
(en) pelsmøll hos Fauna Europaea 
(en) pelsmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Tinea pellionella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Tinea pellionella – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tinea pellionella – detaljert informasjon på Wikispecies
Bo Bernhardsson

Bo Gösta Ingemar Bernhardsson (født 19. juli 1949) er en svensk politiker for Socialdemokraterna, og har vært riksdagsmedlem i Sverige i perioder siden 1991. Han ble valgt inn i riksdagen for Skåne läns södra valkrets på plass 186. Bernhardsson ble riksdagsrepresentant første gang for perioden 1991 til 1995, og var tilbake i 2002 etter et opphold. Bernhardsson hadde et nytt opphold fra 2006, men var tilbake i riksdagen igjen 1. april 2007.
Bernhardsson har vært medlem av flere komiteer, blant annet finanskomiteen og miljø- og landbrukskomiteen. Han har også vært medlem av Riksbanksfullmäktige, som er Sveriges riksbanks styringsorgan.
Berhardsson, som i 2006 ble utnevnt til sjefredaktør i det sosialdemokratiske tidsskriftet Tiden, har tidligere vært metallarbeider, bussjåfør, studieombudsmann ved ABF, forbundssekretær i SSU og sjefredaktør i avisen Arbetet. Bernhardsson har også en tid vært spaltist i Skånska Dagbladet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Bo Bernhardsson hos Sveriges riksdag
Uglereirmøll

Uglereirmøll, Tinea bothniella er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Den er regnet som svært sjelden og lite er kjent om biologien til denne arten, som mest sannsynlig er knyttet til fuglereir.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 10-20 millimeter), ensfarget lyst gråbrun møll. Antennene er trådformede og omtrent tre fjerdedeler så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er lyst gråbrune. Arten er ganske lik flere andre arter i slekten Tinea. Bakvingene er blekt gråbrune.


== Levevis ==
Biologien til denne sjeldne arten er ganske ufullstendig kjent. Den har blitt klekket fra gulpeboller av slagugle (Strix uralensis), der larvene trolig ernærte seg av hår- og fjær-rester, som hos flere beslektede arter. Trolig kan den også finnes i eller ved reir av andre fuglearter.


== Utbredelse ==
Den er funnet i Skandinavia og Finland, og videre østover til det sørlige Sibir og Kasakhstan. Ingen steder er den vanlig. I Norge kjenner man bare ett enkelt funn, fra Tynset i Hedmark, interessant nok innenfor slaguglas svært begrensede utbredelse i Norge.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
Uglereirmøll, Tinea bothniella Svensson, 1953


== Referanser ==


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Uglereirmøll i Encyclopedia of Life 
(en) Uglereirmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Uglereirmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Uglereirmøll hos Dyntaxa 
(en) Uglereirmøll hos Fauna Europaea 
(en) Uglereirmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Tinea bothniella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tinea bothniella – detaljert informasjon på Wikispecies
Buldana (distrikt)

Buldana (marathi: बुलढाणा जिल्हा) er et distrikt i den indiske delstaten Maharashtra. Distriktets hovedstad er Buldana. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 588 039 innbyggere i distriktet, mot 2 232 480 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 21,23 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 12,53 % i 2011 mot 15,24 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 842 i 2011 mot 908 i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Buldhana district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tørrfiskmøll

Tørrfiskmøll (Tinea pallescentella) er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). Hos oss kan denne arten forekomme på lagrede, tørre matvarer, dens naturlige levested er trolig gamle fuglereir.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 14-22 millimeter), lyst gråbrun møll. Antennene er trådformede og nesten så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er lyst gråbrune, forvingene med diffuse, mørkere flekker. Arten er ganske lik flere andre arter i slekten Tinea. Bakvingene er blekt gråbrune.  Larven er hvit med mørkbrunt hode som er mørkere i kanten, nakkeplaten er rødbrun.


== Levevis ==
I likhet med mange andre ekte møll har denne arten trolig sitt naturlige levested i gamle fuglereir. Den har også blitt funnet i gamle vepsebol. Den kan også leve av lagrede, tørre matvarer og er funnet i kornsiloer og på steder der det lagres tørrfisk. Arten er forholdsvis uvanlig hos oss og er ikke regnet som en stor skadegjører.


== Utbredelse ==
Som for mange andre arter som følger mennesker er det også for denne arten usikkert hvor den egentlig hører hjemme. Muligens stammer den fra Patagonia. I dag er den utbredt, men ikke vanlig, i Nord-Amerika og Europa, og forekommer også på New Zealand. I Norge er den funnet noen få ganger i havneområder i Rogaland.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
tørrfiskmøll, Tinea pallescentella Stainton, 1851


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) tørrfiskmøll – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) tørrfiskmøll i Encyclopedia of Life 
(en) tørrfiskmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) tørrfiskmøll hos Artsdatabanken 
(sv) tørrfiskmøll hos Dyntaxa 
(en) tørrfiskmøll hos Fauna Europaea 
(en) tørrfiskmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Tinea pallescentella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tinea pallescentella – detaljert informasjon på Wikispecies
Dyrehavsbakken

Dyrehavsbakken (i dagligtale Bakken) er en forlystelsespark som ligger i Dyrehaven nord for København. Bakken har 33 kjørende forlystelser (pr. 2011) samt en friluftsscene med bl.a musikalsk underholdning. Bakken er hjemsted for Cirkusrevyen som startet i 1935.
Hvert år siden 1965 markeres Bakkens åpning siste torsdag i mars og lukning om høsten med et motorsykkelopptog fra Nørrebro til Klampenborg. Noen ganger har det vært så mange som 7.000 deltakere.

Dyrehavsbakken oppsto i 1583 som markedsplass ved Kirsten Piils kilde og den kongelige dyrehagen. Angivelig fór en ungjente som het Kirsten Piil vill i Bove-skogen ved det nåværende Klampenborg. Hun fant ikke veien i mørket, men plutselig sprang en kilde frem og viste henne veien ut av skogen. Kilden ble derfor straks godtatt som hellig. Langt var det uansett hjem, for Kirsten Piil bodde i Larsbjørnsstræde i København. I en annen versjon var Kirsten Piil en klok kone som solgte helsebringende vann på flasker fra en kilde i Bove-skogen. 150 år etter ble det reist en stein ved den hellige kilden. Vannet ble regnet som særlig virkningsfullt fra jonsok 23. juni til Maria besøksdag 2. juli. I 1840 åpnet myndighetene for at «kildetiden» ble utvidet til åtte uker. Fra 1889 til 1914 var kildetiden fastsatt til 62 dager som startet 1. juni. Kilden ble passet av «kildekonen». Gjesten kastet en mynt i kilden og ga kildekonen en skilling. Gjesten måtte ha med seg et krus som ingen hadde drukket av før. Dette ble fylt med kildevann, og når vannet var drukket, skulle gjesten knuse kruset, slik at sykdommen ble knust symbolsk. Skulle kuren virke, måtte gjesten overnatte ved siden av kilden. Under hodet fikk pasienten jord fra kilden som kildekonen hadde pakket inn i et klede til en pute.Sammen med gjorde det området til et yndet utfluktsmål for københavnere. Om sommeren slo gjøglere opp teltene sine på markedsplassen og underholdt med løyer. I 1800 introduserte den engelske artistfamilien Price Pjerrot-figuren som ble stedets varemerke.
I begynnelsen av 1900-tallet forsvant teltene til fordel for faste treskur og større etablissementer. Men foreningen for dem som driver forretning på Dyrehavsbakken heter stadig Teltholderforeningen, stiftet i 1885. Denne fant løsninger på de sanitære problemene, ettersom besøkende forrettet sin nødtørft i naturen, og området fløt med søppel. Nå ble det gravd latriner til gjestene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted 
(en) Dyrehavsbakken – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Beed (distrikt)

Beed (marathi: बीड जिल्हा) er et distrikt i den indiske delstaten Maharashtra. Distriktets hovedstad er Beed. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 585 962 innbyggere i distriktet, mot 2 161 250 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 19,90 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 13,31 % i 2011 mot 15,51 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 801 i 2011 mot 894 i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Beed district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Latur (distrikt)

Latur (marathi: लातूर जिल्हा) er et distrikt i den indiske delstaten Maharashtra. Distriktets hovedstad er Latur. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 455 543 innbyggere i distriktet, mot 2 080 285 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 25,47 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 12,53 % i 2011 mot 15,71 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 872 i 2011 mot 918 i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Latur district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Maren Jørgensen

Maren Charlotte Søfteland Jørgensen (født 10. april 1990) er en norsk skøyteløper som deltar i nasjonale og internasjonale konkurranser i hurtigløp på skøyter og representerer Arendal Skøiteklub.
Januar 2011 tok hun sin første offisielle NM-medalje i senior-sammenheng, etter å ha klatret opp på pallen under Sprint-NM på skøyter, hvor hun tok bronse bak norgesmester Rikke Jeppsson og sølvmedaljevinneren og klubbvenninne Siri Moseng Reiersen.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Maren Jørgensen – Speedskatingbase.eu 
(en) Maren Jørgensen – SpeedSkatingNews.info 
(en) Maren Jørgensen på Jakub Majerski's Speedskating database (Adelskalender distanser og sammenlagt)
(en) Maren Jørgensen på SpeedskatingResults.com (personlige rekorder og resultater)
(nl) Maren Jørgensen på Effesport.nl (noen resultater)
Tinea columbariella

Tinea columbariella er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). I likhet med en del andre ekte møll er den knyttet til fugler, og larvene spiser ulike slags dødt animalsk materiale.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 9-15 millimeter), gråbrun møll. Arten er noe kraftigere bygget enn de fleste andre Tinea-artene. Antennene er trådformede og nesten så lange som forvingene. Hodet, forkroppen og forvingene er gråbrune, forvingen har en liten, mørkere flekk nær spissen. Arten er ganske lik flere andre arter i slekten Tinea. Bakvingene er blekt gråbrune. Larven er hvitaktig med mørkebrunt hode.


== Levevis ==
Arten blir oftest funnet i dueslag og hønsehus, men kan også finnes i reir av ville fugler, blant andre taksvale og gråspurv. Larvene, som lever i rør laget av silke som de har spunnet, lever av ulike slags dødt animalsk materiale, blant annet fjær.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt over det meste av den palearktiske sone. I Norge er den kjent fra Oslo-området og fra Vest-Agder.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
Tinea columbariella Wocke, 1877


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) duereirmøll i Encyclopedia of Life 
(en) duereirmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) duereirmøll hos Artsdatabanken 
(sv) duereirmøll hos Dyntaxa 
(en) duereirmøll hos Fauna Europaea 
(en) duereirmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Tinea columbariella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tinea columbariella – detaljert informasjon på Wikispecies
Olav Eidsvik

Olav Eidsvik (født 10. januar 1904 på Skatval, død 23. oktober 1997 i Bergen) var en norsk ingeniør innen kjøleteknikk.
Han vokste opp på Nordre Vinnan på Skatval som sønn av gårdbruker, fanejunker og ordfører Karl Eidsvik og hustru Klara Olsdatter Vinge. Blant hans søsken var Karl Eidsvik (1904–1997), som også ble ordfører. Olav Eidsvik giftet seg i 1935 med Gudrun Støre-Olsen, datter av stasjonsmester Peder Olsen og hustru Valborg Støre (niese av Paul Edvart Støre) på Melhus.Han tok artium som privatist i 1924 og eksamen ved maskinlinjen ved NTH i 1930. Han var deretter stipendiat ved det kjøletekniske instituttet ved Den tekniske høyskolen i Karlsruhe. I 1933 ble han fryserikonsulent i Fiskeridirektoratet i Bergen. Fra 1953 til 1974 var han direktør for Fiskeridirektoratets bygnings- og maskintekniske avdeling. Eidsvik ble benyttet som kjøleteknisk konsulent for en rekke fiskeriindustrianlegg, isfabrikker, fryserier og frysebåter i inn- og utland. Han utførte også kjøletekniske oppdrag for FN, Norsk Utviklingshjelp og Indiafondet i Libya, Pakistan, Libanon og i Kerala i India.Olav Eidsvik ble i 1977 utnevnt til ridder av 1. klasse av St. Olavs Orden.


== Referanser ==
Tinea svenssoni

Tinea svenssoni er en liten sommerfugl som hører til familien ekte møll (Tineidae). I likhet med en del andre ekte møll er den knyttet til fugler, og larvene spiser ulike slags dødt animalsk materiale.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 9-16 millimeter), gråbrun møll. Antennene er trådformede og vel to tredjedeler så lange som forvingene. Forkroppen og forvingene er gråbrune, hodet noe lysere, forvingen har en liten, mørkere flekk i den ytre delen. Arten er ganske lik flere andre arter i slekten Tinea. Bakvingene er blekt gråbrune.


== Levevis ==
Denne arten ble først beskrevet i 1965 og den er regnet for å være forholdsvis sjelden. Den lever i gamle fuglereir, der larvene eter fjær og annet dødt, animalsk materiale. Den er blant annet funnet i reir av låvesvale og i fuglekasser med kvinand-reir. De voksne møllene finnes i juli-august.


== Utbredelse ==
Den ser ut til å ha en ganske begrenset utbredelse og er bare kjent fra Norge, Sverige, Finland, Estland og Latvia. I Norge er den funnet i Oslo-området og i indre strøk nord til Nord-Trøndelag.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien ekte møll, Tineidae
Underfamilien Tineinae
Tinea svenssoni Opheim, 1965


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 381 – 489. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) svalereirmøll i Encyclopedia of Life 
(en) svalereirmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svalereirmøll hos Artsdatabanken 
(sv) svalereirmøll hos Dyntaxa 
(en) svalereirmøll hos Fauna Europaea 
(en) svalereirmøll hos NCBI