jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Stunner

Stunner er en steinalderboplass i Ski kommune, Akershus fylke
Under potethøsten i 1928 på gården Graverstua under Nordre Stunner, fant Johannes Mikkelsen bearbeidet flint. Mikkelsen var en belest mann med stor interesse for arkeologi. I februar 1929 reiste han til Oslo og overleverte 8 flintbiter til Universitetets oldsaksamling. Funnet viste seg å være noen av de eldste sporene etter mennesker på Østlandet. I ettertid er det levert inn ca. 700 funn fra boplassen.


== Redskaper av flint ==
Flint spalter lett og gir en skarp egg. En dyktig flintsmed kan raskt forme flinten til pilspisser og andre redskaper. På Stunner er det funnet skrapere som er brukt til å berede skinn og glatte pilskaft. Det er også funnet borr, og andre skjæreredskaper.
Etter istiden kunne man samle flint på strendene langs kysten. Flintknoller som var frosset fast i isen ble ført hit med havstrømmene. Menneskene på Stunner må ha brakt med seg noen knoller med god flint, og sannsynligvis visste de hvor drivisen hadde lagt igjen flint på strendene.


== De første menneskene i Norge ==
De første menneskene kom til Norge etter siste istid, for ca. 11 000 år siden. Sannsynligvis kom de fra områdene rundt Skagerak. De var nomadiske reinsdyrjegere fra tundraen sør for den skandinaviske isbreen. Folkegruppen går under navnet Ahrensburgkulturen, etter den store boplassen utenfor Ahrensburg nord for Hamburg. 
Alderen og dårlige bevaringsforhold for organisk materiale gjør at det bare finnes spor etter redskaper og avfall av flint og annen bergart. Ved Fløylivannet og Store Myrvatn i Rogaland er det funnet rester etter teltringer. Teltringer er stein som har vært brukt til å holde teltduken på plass. Stokker som holdt skinnteltet oppe, soveskinn som var utslitte, ødelagte padleårer, brukne pilskaft, gjenglemte fiskekroker, utslitte nett og ruser og matrester er borte. 
De fleste boplassene fra denne perioden var små jaktboplasser med sesongbosetning. Fisk og skjell har vært en viktig del av kosten. Sel og småhval har nok vært minst like viktige byttedyr som rein. For å kunne leve et nomadeliv langs norskekysten, trengte man gode og sjødyktige båter. Båtene kan ha lignet inuittenes skinnbåter, umiak og kajakk. 


== Steinalderboplassen lå på en øy i skjærgården ==
For 11 000 år siden hadde isens tilbaketrekking blottlagt en skjærgård med mange øyer. En av disse er «Stunnerøya». Stranden hvor man kunne gå i land lå godt beskyttet. Vannet var grunt og det var lett å trekke opp båtene. Skinnteltene ble satt opp i ly av en stor ås i sør og en mindre høyde i nord. På Stunnerøya vokste dvergbjørk, hasselbusker, einer og vier og de første furutrærne hadde slått rot. Sommertemperaturen var omtrent som i dag, men vintrene var kaldere.
Boplassen ligger i dag 165 meter over havet. Da menneskene slo seg til her var havnivået ca. 160 meter høyere enn i dag. Den raske landhevingen førte til store endringer i landskapet. Etter bare 50 år lå boplassen mer enn 100 meter fra havet. På dette tidspunktet var sundet utenfor Stunnerboplassen stengt.


== Eksterne lenker ==
Kulturnett Akershus side om Stunnerboplassen, besøkt 26.05.2014
Hundreårsflom

Hundreårsflom betegner statistisk hvor stor flom som kan forventes i et område i løpet av hundre år. Statistisk sett er det hvert år 1 % sannsynlighet for at en hundreårsflom inntreffer. Allikevel kan altså to eller flere hundreårsflommer opptre med kort tids mellomrom. I så måte er det 63 % sjanse (ref. gjentaksintervallen) for at det oppstår en hundreårsflom i løpet av de neste 100 årene og 10 % sjanse for at en vil opptre i løpet av ti år.


== Hundreårsflommer ==
Europeiske flommer 2002
Oversvømmelsen av Guleelven i 1887


== Se også ==
Hundreårsbølge


== Eksterne lenker ==
Flomvannstander og gjentaksintervaller – Norges vassdrags- og energidirektorat
Frithiof Strömberg

Frithiof Strömberg eller Fritiof Strömberg (født Anders Wilhelm Fritiof Strömberg 25. august 1878 i Hovförsamlingen i Stockholm, død 6. juni 1911 i Oscars församling i Stockholm), var en svensk skuespiller og operasanger. Strömberg debuterte på scenen i 1902.
Frithiof var sønn av operasangeren Helmer Strömberg (1848-1910) og den tyskfødte riksgrevinnen Anna Martini. Han var gift med konsertpianist og pianopedagog Kerstin Sundbaum.
Strömberg omkom av skader han hadde pådratt seg under en kampscene i Wilhelm Peterson-Bergers opera Arnljot, hvor han spilte hovedrollen.


== Filmografi (utvalg) ==


== Eksterne lenker ==
(en) Frithiof Strömberg på Internet Movie Database 
(sv) Frithiof Strömberg i Svensk Filmdatabas
Lars Martin Vik

Lars Martin Vik (født 23. november 1978 i Oslo) er en norsk komponist og bassist.
Han er utdannet kontrabassist fra jazzlinja (NTNU) – Musikkonservatoriet i Trondheim 1999-2003. 
Vik gav ut instrumental-albumet Växthus på AIM Records i 2008, og medvirker på plater med Gjerstad Funk- og Fiskarlag 2008, 2009, Latinga 2007, og Sandvika Storband 2005.


== Eksterne lenker ==
hjemmeside for Lars Martin Vik
hjemmeside for Gjerstad Funk- og Fiskarlag
Verdiskaping

Verdiskaping er bruk av kunnskap, kapital og/eller arbeid med det formålet å skape økonomiske verdier. Verdiskaping brukes mer presist om den verdiøkning et (uferdig) produkt eller en tjeneste får i hvert ledd av produksjonsprosessen eller verdikjeden, hvor verdiskapingen er den tilleggsverdi hvert ledd eller hver bedrift gir produktet eller tjenesten.
Den verdiskapingen som skjer i en bedrift er skattbar næringsinntekt (selskapsskatt). Verdiskapingen framstår da som salgsinntekt minus produksjonskostnad, og for skatteformål får bedriften også trekke fra avskrivninger, rentekostnader osv før verdiskapingen beskattes. Det er altså overskuddet før finansposter, av- og nedskrivninger – også kalt EBITDA – som grovt sett utgjør verdiskapingen, og som beskattes.
Et annet begrep for verdiskaping er bruttoprodukt, og når man legger sammen bruttoproduktene til alle bedriftene og produsentene i samfunnet, inklusive de offentlige, får vi i sum bruttonasjonalproduktet (det nasjonale bruttoproduktet). Bruttonasjonalproduktet er altså summen av verdiskaping i samfunnet.
I de fleste land legges merverdiavgift (moms) på bruttoproduktet, dvs verdiskapingen. Hver bedrift ledd i produksjons- eller verdikjeden øker verdien av produktet litt, og denne økningen utgjør bedriftens verdiskaping (salgsinntekt – kostnader). Man legger moms på akkurat denne biten ved å beregne moms av hele salgsinntekten, men samtidig gi fratrekk for kostnadene (inngående moms). I Norge ble det ilagt meromsetningsavgift fram til 1969, det vil si at det ble lagt avgift på hele hele salgsverdien, uten fradrag for inngående moms. Men i 1969 ble det også i Norge lagt om til merverdiavgift på verdiskapingen. Man flyttet altså avgiftsbyrden fra omsetningen til verdiskapingen.


== Se også ==
Næringsvirksomhet
Ole Martin Alfsen

Ole Martin Alfsen (født 16. juli 1969 i Oslo) er en norsk kokk og vinkelner, mest kjent fra flere matprogrammer på TV.
Etter utdannelsen som kokk og vinkelner virket han noen år i Nederland. Sammen med Guri Heftye ledet han «Vis meg ditt kjøleskap» i 1996 (13 episoder) og var stuntkokk med det de fant. Samtidig som han var kjøkkensjef på Lipp i Oslo og ved Millenium. Året etter var han kokk ved Palace Grill sammen med Øyvind Hjelle, og ble TV-kokk i God morgen Norge på TV. Hans andre programleder-ansvar var  «Kokkelerium» på TVNorge der to kjendiser skulle lage maten Alfsen hadde laget.  Ved Gastronomisk Institutt i Stavanger ble han food and beverage consultant og vinkelner i 2000. Med Tom Victor Gausdal var han fast mat- og vinskribent  for Dagsavisen 2002-11.  Etter konkursen ved Gastronomisk i 2008 gikk ble han fagansvarlig mat og drikke og Sommelier på Kulinarisk Akademi i Oslo.  Fra høsten 2009 er han ekspertkommentator i TVNorges program 4-stjerners middag halv åtte. I 2022 deltok han i Farmen kjendis som utfordrer. 


== Bibliografi ==
Tom Victor Gausdal og Ole Martin Alfsen (2007). Mat og drikke. Forlaget Press. 
Tom Victor Gausdal og Ole Martin Alfsen (2009). Familiekokeboka. Forlaget Press. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ole Martin Alfsen på Internet Movie Database 
(en) Ole Martin Alfsen hos The Movie Database
Torajiro Naito

Naitō Torajirō (内籐 虎次郎 Naitō Torajirō; født 27. august 1866 i prefekturet Akita i Japan, død 26. juni 1934), allment kjent som Naitō Konan (内藤 湖南 Naitō Konan), var en japansk historiker og sinolog. Han grunnla Kyoto-skolen i historiografi, og sammen med Shiratori Kurakichi (grunnlegger av Tokyo-skolen) var han en av sin tids fremste japanske historikere innen feltet Øst-Asia. Hans best kjente verk kalles Nara.
I 1907 fant han Manwen Laodang i Mukden. Som autoritet på kinesisk historie ble han invitert til Kyoto keiserlige universitet av Kano Kokichi i 1907 og bidro der til opprettelsen av avdelingen for orientalsk historie.
Blant Naitōs viktigste bidrag var erkjennelsen og utforskningen av Tang-Song-overgangen som et viktig vannskille i kinesisk historie. Han fikk frem at de sosiale, politiske, demografiske og økonomiske endringer som fant sted mellom det midlere Tang-dynasti og det tidlige Song-dynasti representerte overgangen mellom de middelalderske (chūsei) og den tidlige moderne (kinsei) perioder innen kinesisk historie.
Innen japansk historie argumenterte Naitō at Yamataikoku lå på Kyūshū og ikke i Kinki.
Gustav Haloun

Gustav Haloun (født 12. januar 1898 i Brtnice i Østerrike-Ungarn, død 24. desember 1951 i Cambridge i Storbritannia) var en tsjekkisk sinolog.
Han studerte antropologi, etnologi, religionshistorie, eldre historie, Orientens historie og sinologi ved Universitetet i Wien og Universitetet i Leipzig.
I 1926 og 1927 underviste han ved Karlsuniversitetet i Praha og ble habilitert doktor i sinologi underveis. Fra 1927 til 1935 var han ved Universitetet i Halle i Tyskland og fra 1935 til 1938 ved Universitetet i Göttingen. Han motsatte seg nazismen og nektet å melde seg inn i NSDAP, og besøkte også venner som var blitt politisk fengslet. Etter at han ble truet med tap av sin lærestol, kom han seg i 1938 til Storbritannia og ble professor i kinesisk ved  University of Cambridge.Blant hans viktigste forskningsområder var Kinas folkegrupper. 


== Referanser ==


== Litteratur ==
E.B. Ceadel: «Published works of the late Professor Gustav Haloun»', i Asia Major 3:1 (1953)
Herbert Franke: «Gustav Haloun (1898–1951)», i Zeitschrift der Deutschen Morgenländischen Gesellschaft, bind 102, 1952, s. 1-9
Walter Fuchs: «Nachruf Gustav Haloun», i Sinologica, bind 3, 1953, s. 214-215
David B. Honey: Incense at the Altar: Pioneering Sinologists and the Development of Classical Chinese Philology, 2001, s. 152-66.


== Eksterne lenker ==
Kort biografi, Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg
Trikkedrapet

Trikkedrapet er betegnelsen på et knivdrap som skjedde 3. august 2004 på en trikk i Oslo. En 23 år gammel mann ble drept og fem andre skadet, en av dem livstruende, to alvorlig. En 40 år gammel somalisk mann ble pågrepet dagen etter og senere dømt til psykiatrisk behandling.


== De skadde ==
Kvinne (37) ble stukket i hjertet som ble påført tre hull. Hun mistet seks liter blod og fikk punktert en lunge.
Mann (55) ble alvorlig og livstruende skadet  i brystet og i buken.
En 31 år gammel mann ble operert for alvorlige skader i brystet.
En 38 år gammel mann som fikk moderate skader.
Ytterligere en person ble skadet


== Tidslinje ==
3. august 2004
En 40 år gammel mann gikk amok på 17-trikken ved Bislet og drepte en mann og skadet fem andre.4. august 2004
Den 40 år gamle gjerningsmannen ble pågrepet.5. august 2004
Helseminister Ansgar Gabrielsen (H) tok kontakt med både Fylkeslegen i Oslo og Helse Øst for å få kjennskap til helsebehandlingen av mannen som var pågrepet siktet for drapet.Den 40 år gamle mannen som var siktet i saken, ble utskrevet fra psykiatrisk avdeling på Ullevål universitetssykehus uken tidligere. Han skal ha virket sliten og psykisk syk da han ble pågrepet. Mannen ble kort tid før dette skjedde kastet ut av leiligheten sin. – «Han er psykisk syk og sier han ikke husker drapet», uttalte forsvareren hans om saken og tilstanden til klienten.Etter drapet tok politioverbetjent Finn Abrahamsen til orde for forbud mot salg av «Rambo-kniver». Han fikk støtte fra Aps justispolitiker Knut Storberget og SV-leder Kristin Halvorsen.6. august 2004
Helseminister Ansgar Gabrielsen lovte 700 millioner kroner til å styrke psykiatrien.12. mai 2005
Oslo tingrett dømte mannen som var siktet for ugjerningen til overføring til tvunget psykisk helsevern.19. juli 2007
Statens helsetilsyn gav en overlege ved Ullevål universitetssykehus en formell advarsel for uforsvarlig pasientbehandling etter trikkedrapet.


== Referanser ==
Simon Rom Gjerø

Simon Rom Gjerø (født 7. august 1974) er en dansk sinolog og forfatter. Han har primært markert seg ved bokutgivelser om Kina. Blant hans verker er: Turen går til Beijing for Politiken (2008) og senest Kaldet til Kina – Danske missionærers liv og oplevelser i Manchuriet 1893-1960 for Forlaget Univers (2008).
Gjerø ble utdannet cand.mag i kinesisk og moderne Østasia- og udviklingsstudier fra Århus Universitet i 2002. Han bor i dag (2008) i Beijing.
Efterskole

Efterskole er en skoleform for 14-18 åringer i Danmark. Efterskoler er en del av friskolebevegelsen. De ivaretar undervisningen av elever på 8., 9., 10. og 11. klassetrinn og fungerer som kostskole, det vil si at man bor på skolen og får undervisning der. Man kan dog også være dagelev på en efterskole. Noen efterskoler satser på spesifikke områder, slik som sport, musikk, kreative fag og så videre. Det finnes cirka 150 efterskoler i Danmark.
Efterskolene er opprettet under friskolelovens betingelser. De er selvstendige institusjoner med eget styre og skolene bestemmer selv hvilke regler som skal gjelde, hvor harde reglene skal være, og hvilke konsekvenser overtredelser av reglene vil få.  
Efterskoleformen har røtter tilbake til 1800-tallet. For eksempel var det efterskole på Askov Sløjdlærerskole for gutter om vinteren helt fra 1886. Den første efterskole ble opprettet i 1879 i Galtrup av Anders Poulsen Dal, inspirert av Grundtvigs og Christen Kolds skoletanker. Grundtvig og Kolds holdninger var basert på elevenes hele menneskelige utvikling og modning samt deres allmenne oppdragelse og utdannelse. Derfor er de fleste efterskoler Grundtvigkoldske og bygger på deres tanker.
Efterskolens tanke kan minne litt om tanken bak folkehøgskolene om å utvikle "hele eleven", og de har også til dels den samme historien. Men efterskolen har en yngre målgruppe enn folkehøgskolen (der man vanligvis må fylle 17 år innen utgangen av det året man begynner på skolen).


== Eksterne lenker ==
Efterskoleforeningen
Nematopogon

Nematopogon spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien svepemøll (Adelidae). Disse små til middelsstore møllene har meget lange antenner hos hannene, hos hunnene er de kortere.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 11 – 21 mm for de artene som forekommer i Norden), slanke møll. Antennene er trådformede, hos hannene dobbelt til tre ganger så lange som forvingen, hos hunnene gjerne litt lengre enn forvingen. Maxillarpalpene er velutviklede og består av fem ledd, ulikt andre svepemøll der de er reduserte. Ulikt de andre slektene av svepemøll som finnes i Norden har forkroppen og vingene lite eller ingen metallglans, men er gulaktige eller brunlige. Forvingen har ofte et nettmønster i den ytre delen. Bakvingen er gråaktig, nokså tynt skjellkledt. Artene i denne slekten kan være ganske vanskelige å skille på ytre karakterer, noen ganger må man undersøke kjønnsorganene for å bestemme arten med sikkerhet.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike busker, trær og urter, men holder seg mest nede på bakken der den spiser nedfalne blader eller barnåler. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i solskinn, helst på våren og forsommeren.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Incurvarioidea
Familien svepemøll, Adelidae
Underfamilien Nematopogoninae
Slekten Nematopogon Zeller, 1839
Nematopogon adansoniellus (de Villers, 1789) – finnes i Danmark og Skåne
Nematopogon magnus (Zeller, 1878)
Nematopogon metaxellus (Hübner, 1813)
Nematopogon pilellus (Denis & Schiffermüller, 1775)
Nematopogon prolai (Hartig, 1941)
Nematopogon robertellus (Clerck, 1759)
Nematopogon schwarziellus Zeller, 1839
Nematopogon sericinellus Zeller, 1847
Nematopogon swammerdamellus (Linnaeus, 1758)


== Kilder ==
Bengtsson, B.Å., Palmqvist, G. og Johansson, R. (2008) Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Käkmalar – säckspinnare. Side 295 – 332. ISBN 978-91-88506-60-3
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Nematopogon i Encyclopedia of Life 
(en) Nematopogon i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Nematopogon hos Artsdatabanken 
(sv) Nematopogon hos Dyntaxa 
(en) Nematopogon hos NCBI 
(en) Kategori:Nematopogon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nematopogon – detaljert informasjon på Wikispecies
Anna-Lisa Hellström

Anna-Lisa Hellström eller Anna-Lisa Lindahl (født Anna Elisabet Hellström 31. mars 1887 i Hedvig Eleonora församling i Stockholm, død 20. juni 1949 i Örgryta, Göteborg) var en svensk skuespiller.


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anna-Lisa Hellström på Internet Movie Database 
(sv) Anna-Lisa Hellström i Svensk Filmdatabas 
(en) Anna-Lisa Hellström hos The Movie Database
Niels Brinck

Niels Brinck Kristensen (født 24. september 1974 i Åbyhøj utenfor Aarhus i Danmark) er en dansk låtskriver og sanger. Han er mest kjent under kunstnernavnene Brinck og IVORY.
Brinck skrev tittelmelodien «In the End I started» til krimserien Anna Pihl og vinnersangen av danske X Factor, «The One», som samtidig ble Martin Hoberg Hedegaards første singel. Under kunstnernavnet IVORY skrev han sammen med komponisten Jesper Winge Leisner, soundtracket til Susanne Biers dogmefilm Elsker dig for evigt.Hans debutalbum Brinck kom ut i mai 2008 på Copenhagen Records.
Brinck vant Dansk Melodi Grand Prix i 2009 med sangen «Believe Again», som er skrevet av Lars Halvor Jensen, Martin Møller Larsson og Ronan Keating. I mai 2009 representerte han dermed Danmark i Eurovision Song Contest 2009. «Believe Again» kvalifiserte seg til finalen der den endte som nummer 13 av 25 deltakere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Niels Brinck – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Niels Brinck på Internet Movie Database 
(en) Niels Brinck på Discogs 
(en) Niels Brinck på MusicBrainz 
(en) Niels Brinck på AllMusic 
Brincks MySpace-profil
Institutt for kulturstudier og orientalske språk

Institutt for kulturstudier og orientalske språk (IKOS)  er et institutt ved Det humanistiske fakultet ved Universitetet i Oslo.
IKOS er sammensatt av 17 forskjellige undervisningsfag, og forskningen dekker et bredt spekter av temaer relatert til kulturhistorie, religionshistorie, teatervitenskap samt språk, historie, kultur og samfunn i Asia, Midtøsten og Afrika.
På tvers av de tradisjonelle undervisnings- og forskningsfagene ligger instituttets faglige kompetanse innen hovedfeltene kultur og kulturelle uttrykk samt områdebaserte studier.
IKOS har en sterk konsentrasjon av forskere som arbeider med ulike samfunnsvitenskapelige og humanistiske spørsmål knyttet til språk, kulturer og samfunn i Asia, Midtøsten og Afrika. Disse miljøene har også stor internasjonal gjennomslagskraft.
En vesentlig del av instituttets forskning om kulturelle prosesser og uttrykk drives innen fagene kulturhistorie, religionshistorie og teatervitenskap. Dette er kunnskapsområder som er viktige for forståelsen av vår egen kultur og identitet både i et nasjonalt og i et europeisk perspektiv.
Studenter ved IKOS fordyper seg i et bredt utvalg av studieemner innen kulturhistorie, religionshistorie, teatervitenskap, områdestudier av Asia, Midtøsten og Afrika og språkene i disse regionene. Det blir også undervist i en rekke tverrfaglige emner pluss at instituttet har et bredt etter- og videreutdanningstilbud som deltidsstudier.
IKOS-emnene inngår i mange studieprogrammer, spesielt programmene Kultur- og idéstudier, Religionsstudier, Asiatiske og afrikanske studier, samt et bredt utvalg av språkstudier.
Forskere og tilsatte ved IKOS er blant landets ledende fagpersoner på mange dagsaktuelle tema og problemstillinger, blant annet innvandring, fattigdom, internasjonalt samarbeid og religiøs fundamentalisme.
IKOS har det siste året jobbet aktivt for å bedre det faglig-sosioale miljøet ved instituttet, blant annet gjennom et samarbeid med studentforeningen Babel filmklubb.


== Eksterne lenker ==
IKOS hjemmesider ved UiO
Guro Valen

Guro Valen (født 20. mars 1960, død 26. september 2014) var professor i fysiologi ved Universitetet i Oslo, en stilling hun hadde hatt siden 2004. Valen var forsker og forskningsleder innen eksperimentell hjerteforskning og arbeidet i mange år med forskerutdanning ved Karolinska Institutet i Stockholm. Hun var utdannet lege.


== Priser ==
Nasjonalforeningen for folkehelsens Hjertepris, 2014


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Guro Valen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Guro Valen i BIBSYS
Hvit land

Hvit land er en kaninrase med opprinnelse fra Danmark. Den ble vist for første gang ved en utstilling på Københavns Tivoli i 1908.


== Se også ==
Liste over kaninraser