jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Et cetera

Et cetera er et latinsk uttrykk som betyr «og andre (ting)» eller «og så videre». Det er tatt direkte fra det latinske uttrykket som bokstavelig talt betyr «og resten (av slike ting)». Et betyr «og»; cetera (flertall av ceterum/caeterum) betyr «resten».
Etordsstavemåten «etcetera» er vanlig i bruk, og er akseptert som korrekt av flere ordbøker. Det kan også forekomme stavet et caetera eller et cætera, og er ofte forkortet til etc. Arkaiske forkortelser, mest brukt innen lovgivning, notater for matematikk og kvalifikasjoner, inkluderer &/c., &c., og &ca..Frasen et cetera er ofte brukt for å presentere den logiske fortsettelsen av en serie beskrivelser. For eksempel i følgende setning:

Vi vil trenge masse frukt: epler, bananer, appelsiner etc.… etc.-en står for «og andre typer frukt».
Vanligvis vil alltid den forkortede versjonen etterfølges av et punktum, og er vanlig i britisk-engelsk. I amerikansk-engelsk skal det alltid stå et komma før etc.:

A, B, C, etc.ikke:

A, B, C etcDet kan være verdt å merke seg at noen forlagsstiler (spesielt i Storbritannia) ikke lenger krever foregående komma eller etterfølgende punktum. Generelt rådes skribenter til å bruke den tradisjonelle stilen hvis ikke omstendighetene tilsier noe annet.
I noen situasjoner kan ellipse («...») være stedfortreder for «et cetera» når den er brukt på slutten av en setning, som i:

Vi trenger masse frukt: epler, bananer, appelsiner ...En vanlig feilstavelse av forkortelsen er «ect.»; en vanlig feilaktig uttale er «ex cetera», og en annen vanlig feilstavelse er «et cetra».


== Referanser ==
Eopsetta

Eopsetta er en gruppe fisker i flyndrefamilien, og den eneste undergruppen av Eopsettinae.
Artene finnes hovedsakelig nordøst og nordvest i Stillehavet
Arten Lyopsetta exilis ble tidligere regnet til Eopsetta.


== Litteratur ==
Nelson, Joseph S. (2006). Fishes of the World (4 utg.). Edmonton. ISBN 0-471-25031-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Eopsetta – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Eopsetta i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Eopsetta hos Fossilworks 
(en) Eopsetta hos ITIS 
(en) Eopsetta hos NCBI 
Genus: Eopsetta – gbif.net
 Eopsetta Jordan and Goss in Jordan, 1885 - itis.gov
En Soap

En Soap er en dansk film fra 2006. Filmen er regissert av Pernille Fischer Christensen og har Trine Dyrholm i hovedrollen. Den handler om en kvinne, som etter å ha forlatt sin kjæreste innleder et forhold til sin nabo som er en transperson.
Filmen rommer klare referanser til Godards film Le Petit Soldat 1960 (som reelt først ble lansert i 1963 på grunn av fransk sensur) blant annet ved sammenfall av navn med Veronica i En Soap og Anne Karina også i rollen som Veronica i Godards film. Det er også intertekstuelt sammenfall mellom Den Lille Soldat i En Soap og Le Petit Soldat i Godards film.
Lignende sammenfall er det mellom plakaten fra Fagre voksne verden og plakaten til En Soap. 


== Rolleliste ==


== Priser ==
2007 – Bodilprisen for beste danske film.
2007 – Trine Dyrholm fikk dessuten Bodilprisen for beste kvinnelige hovedrolle i filmen.
2006 – Sølvbjørn ved Filmfestivalen i Berlin
2006 – Prisen for beste film av en debutant ved Filmfestivalen i Berlin
2006 – Prisen for beste film av en debutant ved Kosmorama


== Eksterne lenker ==
(en) En Soap på Internet Movie Database 
(no) En Soap hos Filmfront 
(sv) En Soap i Svensk Filmdatabas 
(da) En Soap i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) En Soap på Allociné 
(nl) En Soap på MovieMeter 
(en) En Soap på AllMovie 
(en) En Soap på Turner Classic Movies 
(en) En Soap på Rotten Tomatoes 
(en) En Soap på Metacritic
Tromboflebitt

Tromboflebitt er en betennelse i en vene, flebitt, som fort resulterer i en trombose, som er dannelse av blodpropp i hulrommet i venen.
Slik betennelse kan finne sted i små vener eller i de større venene. Siden blodsirkulasjonen kan stoppe i venen vil symptomene variere mye avhengig av hvilken vene som er affisert.
En dyp venetrombose er en tromboflebitt i de dypere venene i bena. Det kan bli hevelse i benet nedenfor betennelsen fordi blodet hindres i å strømme tilbake til hjertet. Benet blir vanligvis noe varmere og rødere. Dyp venetrombose i leggen vil gi ømhet ved trykk som når inn til venen. «Homans tegn» er smerter som oppstår dypt i leggen når foten bøyes fort oppover i ankelleddet (dorsalfleksjon). Såkalt positivt Homans tegn er tegn på dyp venetrombose i leggen.
Det oppstår en kraftig ømhet rundt en vene med tromboflebitt. En trombosert åreknute under huden vil sees med rødhet, hevelse og ømhet under huden. En hemoroide som er en utvidet vene i eller utenfor endetarmsåpningen kan bli trombosert og blir da intenst smertefull. 
Dersom tromben som er dannet løsner, vil den bevege seg med blodstrømmen som en embolus og den vil stoppe blodsirkulasjonen der den setter seg fast.
Ved bruk av perifert venekateter, venflon, legges en plastslange inn i en overfladisk vene for å gi væske og medisiner rett i pasientens blod. Et perifert venekateter som ligger lenge kan gi betennelse i venen som kan gi trombedannelse. Det er vanlig å gi litt saltvann eller blodfortynnende medisin som Heparin eller Fragmin i blodåren med få timers intervall for å hindre utvikling av tromboflebitt rundt venekateteret dersom det ikke brukes til stadig væsketilførsel.


== Behandling ==
Dersom det er nødvendig med forebyggende behandling på grunn av tidligere alvorlig sykdom på grunn av blodpropper er det vanlig å gi acetylsalicylsyre, vanligvis som AlbylE tabletter. En mer effektiv forebyggende behandling er warfarin, Marevan tabletter.
Ved nyoppdaget tromboflebitt eller dyp venetrombose vil primærlegen ofte gi injeksjon med blodfortynnende småmolekylært Heparin som Fragmin eller Klexane. Ved de mindre alvorlige tilfellene kan pasienten sendes til undersøkelse ved røntgenavdelingen dagen etter med ultralydundersøkelse, eller eventuelt flebografi som er røntgenbilde etter injeksjon av kontrast som sees i venene.
Tromboserte overfladiske vener under huden gir en lokalisert ømhet og misfarging. En salve med heparin, Hirudoid kan smøres på huden og ha nok effekt på de mest overfladiske venene.


== Referanser ==
Hippoglossoidinae

Hippoglossoidinae er en gruppe fiskearter i flyndrefamilien. Artene i gruppen er utbredt i Stillehavet utenom gapeflyndre som finnes i nordlige deler av Atlanterhavet.


== Litteratur ==
Nelson, Joseph S. (2006). Fishes of the World (4 utg.). Edmonton. ISBN 0-471-25031-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Hippoglossoidinae hos ITIS
Unnskyld, hvor er Hollywood?

Unnskyld, hvor er Hollywood (originaltittel: 1941) er en amerikansk filmkomedie fra 1979 regissert av Steven Spielberg. Hovedrollene spilles av John Belushi og Dan Aykroyd. 


== Handling ==
Få dager etter angrepet på Pearl Harbor går det rykter om en japansk invasjon i Los Angeles. Frykten som dette utløser fører til at amerikanerne i rent hysteri klarer å gjøre mer skade enn det japanerne kunne drømme om. Panikken blir total når en japansk ubåt klarer å rote seg inn i amerikansk farvann.


== Om filmen ==
Unnskyld, hvor er Hollywood? regnes som en seermessig fiasko, dette til tross for at den hadde brukbart besøk ved amerikanske kinoer i 1979-80. Årsaken var dens høye budsjett og forhåpningene om at den skulle bli en stor hit på kinoene. Filmen spilte inn $31,7 millioner ved am. kinoer, mens den kostet $35 millioner å produsere. Den spilte inn $92 millioner på verdensbasis [1]. Oppfatningen om at den var en flop hadde også sin bakgrunn i Spielsbergs tidligere megasuksesser som Haisommer og Nærkontakt av tredje grad. Det hjalp heller ikke at mange av de mest kjente filmkritikerne i USA omtalte den som "Spielberg's Christmas Turkey". 
Filmen ble nominert til tre Oscar i 1980.


== I rollene ==
Dan Aykroyd : Sgt. Frank Tree
Ned Beatty : Ward Douglas
John Belushi : Capt. "Wild" Bill Kelso
Lorraine Gary : Joan Douglas
Bobby Di Cicco : Wally Stephens
Murray Hamilton : Claude Crumn
Christopher Lee : Capt. Wolfgang von Kleinschmidt
Tim Matheson : Capt. Loomis Birkhead
Toshirō Mifune : Cmdr. Akiro Mitamura
Warren Oates : Col. "Madman" Maddox
Robert Stack : Maj. Gen. Joseph W. Stilwell
Treat Williams : Cpl. Chuck "Stretch" Sitarski
Nancy Allen : Donna Stratton
Lucille Benson : Gas Mama (Eloise)
Jordan Brian : Macey Douglas
John Candy : Pvt. Foley
Elisha Cook Jr. : The Patron (Dexter)
Eddie Deezen : Herbie Kazlminsky
Dianne Kay : Betty Douglas
Perry Lang : Dennis DeSoto
Patti LuPone : Lydia Hedberg
J. Patrick McNamara : Pvt. DuBois
Frank McRae : Pvt. Ogden Johnson Jones
Steven Mond : Gus Douglas
Slim Pickens : Hollis P. Wood


== Eksterne lenker ==
(en) Unnskyld, hvor er Hollywood? på Internet Movie Database 
(no) Unnskyld, hvor er Hollywood? hos Filmfront 
(sv) Unnskyld, hvor er Hollywood? i Svensk Filmdatabas 
(da) Unnskyld, hvor er Hollywood? i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Unnskyld, hvor er Hollywood? på Allociné 
(nl) Unnskyld, hvor er Hollywood? på MovieMeter 
(en) Unnskyld, hvor er Hollywood? på AllMovie 
(en) Unnskyld, hvor er Hollywood? på Turner Classic Movies 
(en) Unnskyld, hvor er Hollywood? på Rotten Tomatoes 
(en) Unnskyld, hvor er Hollywood? på Metacritic
Lucien Pothier

Lucien Pothier (født 15. januar 1883, død 29. april 1957) var en fransk syklist. I den første utgaven av Tour de France 1903 ble han nummer to.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lucien Pothier – ProCyclingStats 
(en) Lucien Pothier – Cycling Archives 
(en) Lucien Pothier – CycleBase 
(en) Lucien Pothier – TheSports.org
Mandsjuer

Mandsjuene er et tungusisk folk i Mandsjuria i nåværende nordøstre Kina. De utgjør om lag 10 millioner mennesker (år 2000). Det tradisjonelle språket er mandsjuisk, men det benyttes bare av et fåtall. Mandsjuene beseiret på 1600-tallet Ming-dynastiet, tok makten over Kina og innførte Qing-dynastiet i 1644. Det bestod til revolusjonen i 1911 som styrtet keiserdømmet. 
Mandsjuene var blant de opprinnelige innbyggerne i Mandsjuria og tilhører den mandsju-tungusiske grenen av den altaiske folke- og språkstammen. Mandsjuspråket var under Qing-dynastiet hoffets og den høyre administrasjonens offisielle språk i det keiserlige Kina og måtte som sådant læres av alle embedsmenn. Mandsjuene betraktet det tungusiske jursjenfolket som sine eldste forfedre, som kineserne kaller nüzhen. Etter kinesiske kilder bodde de i begynnelsen av 900-tallet mellom elvene Amur i nord og Sungari i vest, og var da understilt  khitanerne, som antagelig også var av tungusisk herkomst.
I 1114 gjorde jursjen-folket seg selvstendig og erobret under sin høvding Aguda og hans dynasti, «Jin» (gull), etter hvert hele det store khitanriket (hele østre Sentral-Asia og en del av nordre Kina) samt andre deler av Kina, med selve hovedstaden Nanjing (nå Beijing). Men etter Djengis Khan erobret Kina (1215), vendte hans ettertredere mot jursjen-folket. Jin-dynastiet ble styrtet (1234), og jursjenstammene ble trengt nordover til Liaodong, sør i det senere Mandsjuria.
I begynnelsen av 1600-tallet kom det opp en høvding, Nurhaci, mandsjuenes nasjonalhelt, som forente flere andre beslektede stammer under det felles navnet mandsju og gjorde seg (1616) uavhengig av Ming-dynastiet i Kina. Hans etterfølgere inntok Beijing (1644) og gjorde sjuårige  Shunzi til keiser. Etter kort tid var hele det kinesiske rike erobret av mandsjuenes dynasti Qing, som bestod til 1911.
Tradisjonelt var mandsjuene for det meste et bofast, jordbruks- og håndverksorientert folk. De gikk over til buddhismen. Bare noen få nordlige stammer, soloner, daurer og andre, som imidlertid snarere bør kunne ansees som tunguser, holdt fast ved sin gamle sjamanisme og sitt nomadiske levesett. I militært henseende var mandsjuene inndelt i åtte banner.
Efter revolusjonen i 1911 mistet mandsjuene sin særstilling som privilegert gruppe og ble utsatt for et hardt assimilasjonstrykk. De er regnet med i Folkerepublikken Kina som en offentlig anerkjent nasjonal minoritet.


== Kilder ==
Elliott, Mark C. The Manchu Way: The Eight Banners and Ethnic Identity in Late Imperial China. Stanford, CA: Stanford University Press, 2001.
Rhoads, Edward J. M. Manchus & Han: Ethnic Relations and Political Power in Late Qing and Early Republican China, 1861-1928. Seattle, WA: University of Washington Press, 2000.
Idiopatisk trombocytopenisk purpura

Idiopatisk trombocytopenisk purpura (ITP) er en kroppstilstand med lavt antall blodplater (trombocytopeni) av en ikke kjent årsak (idiopatisk). De fleste tilfellene viser seg å være relatert til antistoffer mot blodplater, og det er derfor også kjent som Immunologisk trombocytopenisk purpura. Et nytt navn på denne tilstanden er forøvrig, ifølge Pasienthåndboka, Primær immun trombocytopeni. Forkortelsen ITP er beholdt selv om tilstanden har fått nytt navn.
Selv om de fleste tilfellene er asymptomatiske, kan et veldig lavt antall blodplater føre til blødningsdiatese og purpura. Vanlige trombocyter (blodplater) skal være fra 150-400, dette betyr at de med ITP har lavere en denne verdien. De med ITP har større risiko for å få indre blødninger og blåmerker, og blør mere ved sår.
In persona Christi

In persona Christi – en latinsk frase som betyr «i Kristi person» – er et viktig teologisk konsept for Den romersk-katolske kirke som viser til en handling av en biskop, prest eller diakon (selv om en diakon ikke kan feire alle sakramentene) mens de feirer et sakrament. Presten opptrer som personen Kristus, eller som det kan sies, personen Kristus opptrer ved handling og uttalelse av ordene i den sakramentale kirkeskikken.
Det er særskilt essensielle øyeblikk i kirkeskikkene hvor prestens ord og gesturer tilberedes sakramentet. Disse ordene tales in persona Christi. To eksempler, inkludert «dette er min kropp» i nattverdsbønnen og «jeg absolverer deg fra dine synder» i skriftemålet.
O tempora! O mores!

«O tempora o mores» er et utsagn av den romerske taleren Cicero (106-43 fvt.) gjengitt i fjerde bok av hans andre tale mot Verres (kapittel 25) og første tale mot Catilina. Uttrykket er oversatt som «Hvilke tider! Hvilke seder!» Det er ofte gjengitt som O tempora! O mores! med utropstegn som ikke eksisterte i klassisk latin.
I sin åpningstale mot den romerske politikeren Catilina beklaget Cicero dypt lastefullheten og korrupsjonen i sin tidsalder. Han er frustrert over, til tross for alle bevis som hadde blitt samlet mot Catilina og til tross for at det romerske senatet hadde gitt senatus consultum ultimum, hadde Catilina ennå ikke blitt henrettet. Catilina hadde konspirert for å velte den romerske regjeringen og myrde sin motstandere, blant annet Cicero:

Forstår du ikke at dine forbryterske planer er åpenbare? Ser du ikke at sammensvergelsen er lamslåtte av at alle disse kjenner til den? Tror du at en eneste av oss er uvitende om hva du foretok deg i natt og i går natt, hvor du var, hvem du hadde med meg, og hvilke beslutninger du fattet? Hvilke tider! Hvilke seder!

Cicero fortsetter med å beskrive i ulike tider gjennom romersk historie hvor konsuler har drept konspiratører på langt mindre grunnlag, noen ganger – som i tilfellet med den tidligere konsul Lucius Opimius' drap på Gaius Gracchus, en av brødrene Gracchi, – basert på kun quasdam seditionum suspiciones, «bestemte mistanker om opprør» (seksjon 2, linje 3).
Resultatet var Catilina rømte til hæren han hadde samlet og falt i spissen for sine menn, statskuppet ble forpurret, og Cicero ble stående som fedrelandets redningsmann.


== Kulturelle referanser ==

Setningen blir fortsatt benyttet som oppgitt utrop mot dagens holdninger og trender, ofte ironisk eller skjevt. For eksempel utropte Flanders i den musikalske, britiske komikerduoen Flanders og Swann «O tempora, O mores - Oh Times, Oh Daily Mirror!» Uttrykket er også benyttet i det amerikanske skuespillet Inherit the Wind fra 1955 som ble filmatisert i 1960. Dramatiseringen er en fiktiv gjengivelse av Scopes-rettergangen fra 1925 da læreren John Scopes ble anklaget for brudd mot delstatens Tennessees Butler-lov som gjorde det ulovlig å undervise om evolusjon i skolen. Frasen blir i stykket utropt av den kyniske journalisten Hornbeck som en kommentar til byens reaksjonære holdninger mot opplysning og Darwins utviklingslære.
I november 2014 benyttet den amerikanske senatoren Ted Cruz fra Texas en versjon av denne talen i det amerikanske senatet, kun med noen få ord endret, for å kritisere president Barack Obamas bruk av utøvende ordre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) O tempora o mores – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Full tekst fra latinske Wikisource
Elisabeth Sveri

Haldis Elisabeth Arentz Sveri (født 21. oktober 1927, død 30. januar 2018) var en norsk oberstløytnant, bosatt på Eiksmarka i Bærum. Fra 1957 til 1987 var hun kvinneinspektør i Hæren. Hun var også den første kvinnelige embedsmann i Forsvaret. Hun ble utnevnt til æresmedlem av Nettverk for Kvinnelig Befal i 1997.
Sveri har vært fylkesleder for Pensjonistpartiet i Akershus og representert partiet i Akershus fylkesting. 


== Utmerkelser ==
I 2008 ble hun utnevnt til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden for sin innsats for kvinner i Forsvaret, hvor hun særlig har arbeidet for likestilling for kvinner. Hun er også tildelt Forsvarsmedaljen med laurbærgren, Forsvarsmedaljen, Hærens vernedyktighetsmedalje med tre stjerner og Norges Forsvarsforenings hederstegn.


== Bibliografi ==
Vindu til fortiden, Oslo: Kvinners frivillige beredskap, 1998
Hærens sambands kvinnelige soldater: utstilling ved Sambandsregimentet i anledning av Hærens sambands 50-års jubileum, Jørstadmoen: Sambandsregimentet, 1995
Kvinner i norsk motstandsbevegelse 1940-1945 1991
Kvinnenes forsvarshistorie (sammen med Grethe Værnø) 1990 ISBN 82-991717-1-7
Kvinner og forsvar: også vi når det blir krevet 1987


== Referanser ==
Hemoroide

Hemoroide er en utvidet vene, varice i endetarmsåpningen, anus.
Hemoroider (egentlige åreknuter) oppstår ofte og er antagelig vanlig hos de som sitter mye og de som går mye (men det er en relativt stor del av befolkningen). Det er også vanligere ved høyt stressnivå og ved overvekt. På grunn av høyt østrogennivå under graviditet blir hemoroider vanligere fordi østrogen løser opp bindevev i åreveggene. Det antas at 50—85 % av verdens innbyggere vil ha hemoroider i løpet av livet. 
Hemoroider kan forårsake sporblødninger på overflaten av avføringen. Slike blødninger bør undersøkes med rektoskopi siden det også kan være tegn på endetarmskreft. Friskt blod er sjelden spor av kreft, men ved langvarige blødninger bør en uansett få dette sjekket hos lege.
Det finnes både utvendige hemoroider og innvendige hemoroider. De utvendige kjennes ofte med toalettpapiret når pasienten tørker seg etter avføring. Hemoroider kan gi smerter, lokal kløe og følelse av å ha en klump i endetarmsåpningen.


== Venenes drenasje av blod ==
Venene i huden har drenasje direkte tilbake til høyre kamre i hjertet. Venene som drenerer tarmen fører blodet tilbake gjennom portvenen til leveren før blodet fortsetter tilbake til hjertet. Ved noen leversykdommer kan trykket i portvenen øke. Da finnes to veier som portveneblodet kan ta snarvei til hjertet utenom lever; den ene i venene i anus, den andre i venene nederst i spiserøret.


== Symptomer ==
Kløe i eller rundt anus
Smerter og ubehag i eller rundt endetarmsåpningen
lekkasje av flytende brun væske
Følelse av at en alltid har noe i inngangen til anus


== Behandling ==
Det finnes salver og stikkpiller med både lokalbedøvelse og hydrokortison, (Proctosedyl og Scheriproct). Hydrokortison bidrar til at blodåreveggen i venen trekker seg sammen. Lokalbedøvelsen demper smerten, siden hemoroider kan være intenst smertefulle, særlig om blodet levrer seg, tromboserer i hemoroiden.
Kosthold med høyt innhold av fiber kan forebygge og bedre plagene ved hemoroider.
Det er mulig å sette strikk på en hemoroide. Den vil hindre blodforsyning ut til hemoroiden som vil falle av. Dersom det er flere hemoroider rundt endetarmsåpningen kan strikkbehandling gi problemer på grunn av fare for arrdannelse og trangere endetarmsåpning.
Det er mulig å fjerne hemoroider ved operasjon. Både strikkbehandling og operasjon gir smerter i endetarmen den første uka etter inngrepet.


== Se også ==
Varicer
Tromboflebitt
Anus
Analfissur


== Referanser ==
Fridtjov Såheim

Fridtjov Såheim (født 2. juli 1968) er en norsk skuespiller, regissør og manusforfatter fra Son. I 2017 spilte han hovedrollen i sommermusikalen Den Gode Hensigt i Svelvik, med musikk og tekst av Christin Grilstad Prøis og regi av Ole Christian Øen.
Han var gift med skuespiller Henriette Steenstrup fra 2006 til 2016. Sammen har de to barn.


== Utvalgt filmografi ==
2003 Jonny Vang
2004 Hawaii, Oslo
2004 Linus i Svingen (NRK)
2006 Kunsten å tenke negativt
2006 Gymnaslærer Pedersen
2006 Jul i Svingen (NRK)
2007 Sørgekåpen
2007 Radiopiratene
2008 Varg Veum - Falne engler
2008 De gales hus
2008 Fritt vilt II
2009 Sammen
2009 Rottenetter
2009 En god nummer to (TV2)
2009 Svik
2010 Keeper'n til Liverpool
2010 Den unge fleksnes 
2010 Hjem til jul
2011 Amors Baller
2011 Arme Riddere
2012 Inn i mørket
2012 Lilyhammer
2012 Nårje
2013 Victoria
2014 Neste sommer (Sesong 1)
2014 Kampen for tilværelsen
2014 Samurai Sikkerhet
2014 Øyevitne
2015 Neste sommer (Sesong 2)
2018 KuToppen (stemme)
2019 En får væra som en er
2019 Amundsen
2020 Heksejakt


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Fridtjof Såheim i Scenewebarkivet
(no)  Fridtjov Såheim hos Filmweb
(en) Fridtjov Såheim på Internet Movie Database 
(no) Fridtjov Såheim hos Sceneweb 
(sv) Fridtjov Såheim i Svensk Filmdatabas 
(da) Fridtjov Såheim på Filmdatabasen 
(da) Fridtjov Såheim på Scope 
(fr) Fridtjov Såheim på Allociné 
(en) Fridtjov Såheim på AllMovie 
(en) Fridtjov Såheim hos The Movie Database
Utro etter noter

Utro etter noter (originaltittel: Unfaithfully Yours) er en amerikansk romantisk komedie fra 1984 regissert av Howard Zieff. Filmen handler om en kjent dirigent som mistenker at hans mye yngre kone er ham utro. Det hele bunner i en rekke misforståelser. Hovedrollene spilles av Dudley Moore og Nastassja Kinski.  
Utro etter noter er en nyinnspilling av Sjalu etter noter (Unfaithfully Yours) fra 1948.


== Handling ==
Claude Eastman er en verdensberømt orkesterdirigent som gifter seg med Daniella, en vakker kvinne som en mye yngre enn ham. Etterhvert får  han følelsen av at hun er ham utro. En rekke komiske situasjonen oppstår i det han forsøker å komme til bunns i sin mistanke.


== Om filmen ==
Filmen ble en moderat suksess i USA hvor den innbragte $20 millioner. Den havnet på en 55-plass over de mest innbringende filmene i USA i 1984. Produksjonskostnadene var på ca $12 millioner.Filmen fikk lunken mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 20 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Leonard Maltin gav den 2,5 av 4 stjerner.


== I rollene ==
Dudley Moore – Claude Eastman
Nastassja Kinski – Daniella Eastman
Armand Assante – Maxmillian Stein
Albert Brooks – Norman Robbins
Cassie Yates –  Carla Robbins
Richard Libertini –  Giuseppe
Richard B. Shull –  Jess Keller


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Utro etter noter på Internet Movie Database 
(no) Utro etter noter hos Filmfront 
(sv) Utro etter noter i Svensk Filmdatabas 
(da) Utro etter noter i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Utro etter noter på Allociné 
(nl) Utro etter noter på MovieMeter 
(en) Utro etter noter på AllMovie 
(en) Utro etter noter på Turner Classic Movies 
(en) Utro etter noter på Rotten Tomatoes 
(en) Utro etter noter på Box Office Mojo