Nettskyen

Nettskyen eller bare skyen (fra engelsk cloud computing) er en betegnelse for alt fra dataprosessering og datalagring til programvare på tjenere («servere») i eksterne tjenerparker tilknyttet internett, også kjent som skytjenester.


== Markedsutvikling ==
Markedsundersøkelseselskapet IDC har estimert at verden vil produsere 180 zettabyte (ZB) i 2025, opp fra om lag 10 ZB i 2015 og 44 ZB i 2020. Både private og offentlige virksomheter har i økende grad sett behov for alternativer til å selv investere i, og vedlikeholde, egne databehandlings- og lagringsbehov for denne enorme mengden data. Dette gir fleksibilitet og stordriftsfordeler, og har samtidig bidratt til vekst innenfor markedet for lagring og behandling av data.Ifølge IT-selskapet Cisco vil antallet store («hyperscale») datasentre globalt øke fra 259 i 2015 til 485 innen 2020, og store datasentre vil stå for 53 pst. av all datatrafikk i datasentre innen 2020. Analyseselskapet Gartner forventer at det globale markedet for skytjenester kommer til å vokse med 18 pst. i 2017, fra 209 milliarder USD i 2016 til 247 milliarder USD i 2017. Estimert marked i 2020 er 383 milliarder USD, en økning på 55 prosent fra estimatene fra 2017. Vi ser en liknende utvikling i Norge, der stadig flere foretak bruker skytjenester. Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) kjøper 48 prosent av foretak med minst 10 ansatte skytjenester i 2017. Dette er en økning fra 40 prosent i 2016 og 29 prosent i 2014. Statlige virksomheter bruker skytjenester mer enn næringslivet, og store foretak bruker skytjenester i større grad enn mindre foretak.


== Konsept og varianter ==
Tjenerparkene i nettskyen er laget for dynamisk skalering ved kapasitetsbehov og brukeren betaler vanligvis for faktisk bruk. Amazon, Google og Microsoft tilbyr for eksempel tjenerkapasitet i nettskyen på timesbasis.
Selv om det er utstrakt skepsis mot å flytte virksomhetskritiske bedriftstjenere ut til en ekstern leverandør i nettskyen, forventes det at nettskyen vil påvirke både IT-bransjen og bruken av IT i stor grad i tiden fremover ettersom den gir en lovende kombinasjon av kostnadseffektivitet og fleksibilitet. Istedenfor å måtte kjøpe maskinutstyr selv, kan bedrifter leie kapasitet ved behov.
Tjenester i nettskyen kommer i flere varianter:

Infrastruktur som tjeneste (infrastructure as a service, IaaS)
Plattform som tjeneste (platform as a service, PaaS)
Programvare som tjeneste (software as a service, SaaS)


=== Eksempler ===


==== Infrastructure as a service (IaaS) ====
Eksempler på leverandører av IaaS:

Amazon Elastic Compute Cloud (EC2)
Google Compute Platform


==== Platform as a service (PaaS) ====
Eksempler på leverandører av PaaS:

Amazon Web Services (AWS)
Google App Engine
Microsoft Azure


==== Software as a service (SaaS) ====
Eksempler på leverandører av SaaS:

E-post: Gmail, Hotmail, Yahoo
Kontorstøtte: Google Docs
Oversettelse: Google Translate
E-læring: MindIT Enterprise Learning System


== Betalingsmodeller ==
Prosessortid (time)
Datalagring (GB/måned)
Båndbredde (GB/måned)
Per utført tjeneste som f.eks. forsendelse av faktura hos SendRegning.no
Per reklameeksponering (annonsører betaler for bruken av tjenesten, f.eks. via Google Adwords)


== Bruk av nettskyen i Norge ==


=== Eksempler ===
VG Nett bruker tjenester i nettskyen til å sende fotballkampene direkte på internett via servere i USA.
Programmer eller mobilapplikasjoner som bruker bruker nettskyen til å koble klinikker med pasienter og forenkle blant annet timebestilling og reseptbehandling.


=== Sikkerhetsvurderinger ===
Nasjonal sikkerhetsmyndighet anbefaler nasjonal kontroll over viktige skytjenester og advarer mot at mange samfunnskritiske funksjoner bruker skytjenester levert fra utlandet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bak skyene er himmelen alltid blå? – en innføring i Cloud Computing for skoleeiere