jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Monacos Grand Prix 2006

Monacos Grand Prix 2006 var et Formel 1-løp arrangert 25. mai – 28. mai 2006 på Circuit de Monaco i Monaco. Det var det syvende løpet i Formel 1-sesongen 2006.


== Klassifisering ==


=== Kvalifisering ===
Noter til tabellen:

Giancarlo Fisichella satte en tid på 1.14,396, men etter å ha hindret David Coulthard ble de tre beste tidene hans slettet, noe som medførte at han måtte starte fra niendeplass.
Felipe Massa kunne ikke sette en tid ettersom han skadet bilen i første del av kvalifiseringen.
Michael Schumacher satte en tid på 1.13,898, men på den siste runden av kvalifiseringen stoppet han i La Rascasse-svingen og det ble gulflagg. Dette medførte at de andre førerne som bak ikke kunne kjøre så raskt. Etter dette kom det klager fra de andre teamene om at Schumacher gjorde det med vilje for å sikre seg pole position. Schumacher insisterte i midlertidig at han bare hadde gjort en feil, men arrangørene mente han gjorde det med vilje og tidene hans ble slettet. Schumacher valgte å starte løpet fra depotet.


=== Løpet ===
Noter til tabellen:

Dette var Red Bulls første pallplassering.


== Eksterne lenker ==
(en) 2006 Monaco Grand Prix – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Rosa storpigg

Rosa storpigg (Hydnellum ioeides) er en art i gruppen Dikarya. Det er en sopp som vokser i løvskog.


== Utbredelse ==
Den finnes i Frankrike, Norge, Spania og Østerrike. Arten er ytterst sjelden; sålangt kjent fra Arendal (Lilleelv/Sagmyr), Tvedestrand (Askerøya) og Fredrikstad (Ulfeng; Søndre Haugstenåsen NR). I Sverige er arten er kjent fra et titalls funn i sør (rik eik- og bøkeskog), den er rødlistet som VU, og har (sammen med andre storpigg-sarter) en egen tiltaksplan. Arten er overalt sjelden ellers i Europa, og har gått kraftig tilbake, bl.a. i Nederland, der arten tidligere hadde et tyngdepunkt. I Nederland vurderes arten å ha gått tilbake særlig pga eutrofiering (meget lave tålegrenser for nitrogen). Arten vurderes nå å være reint Europeisk, dog med en meget nærstående art i Nord Amerika. Arten er inkludert på den globale rødlista som VU. 


== Levevis ==
Rosa storpigg danner mykorrhiza med eik (og muligens bøk) i lågurteikeskog. Ett funn er fra blandingskog med eik og (plantet) bøk. 


== Rødlistevurdering ==
Det er 4 kjente lokaliteter her i landet. Artens habitat (lågurteikeskog i varme områder) er godt undersøkt, og siden arten er iøynefallende, vurderes den som godt ettersøkt. Rosa storpigg er etter alt å dømme en av våre aller mest sjeldne lågurteikeskogsarter (med lave mørketall). Det virkelige antallet lokaliteter antas ikke å overstige 20, noe som antas å tilsvare omtrent 400 individer (80 – 2 000 ind.), basert på antagelse om 20 individer pr. lok. (2 geneter og 10 rameter/genet). Beregnet populasjonsstørrelse (der et føre-var hensyn er lagt inn) er 264 individer. Utbredelsen vurderes som kraftig fragmentert, med svært små, relativt isolerte og trolig gamle, reliktpregete del-populasjoner, med dårlig spredning/etableringsevne mellom de ulike, små (grupper av) forekomster. Lågurteikeskog er rødlistet som VU (som del av lågurt-edellauvskog). Arten vurderes å ha hatt en tilbakegang på ≥10% i vurderingsperioden (siste 50 år), særlig ved arealtap pga utbygging av lågurteikeskogsarealer til vei (spesielt E18) og boligfelter, samt redusert tilstand (sein-effekter av treslagsskifte, tilgroing etter opphørt hevd, m.v.) i artens hovedområde (kystsonen av Aust-Agder). 
Nedgangen vurderes nå å være noe utflatende, pga. etabering av mange nøkkelbiotoper og verneområder i lågurteikeskog i denne kystsonen siste 10-20 år. Rosa storpigg vurderes i 2021 til sterkt truet EN på grunnlag av totalbestand. 
Konklusjon: Rosa storpigg Hydnellum ioeides er vurdert som sterkt truet EN, fordi arten har en (meget) liten populasjonsstørrelse kombinert med små, kraftig fragmenterte del-populasjoner, og pågående tilbakegang.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rosa storpigg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Rosa storpigg hos Artsdatabanken 
(sv) Rosa storpigg hos Dyntaxa 
(en) Rosa storpigg hos Index Fungorum 
(en) Rosa storpigg hos MycoBank 
(en) Rosa storpigg hos NCBI
Sifferbo

Sifferbo er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 414 innbyggere.


== Referanser ==
Björbo

Björbo er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 697 innbyggere.


== Referanser ==
Bäsna

Bäsna er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 649 innbyggere.


== Referanser ==
Djurmo

Djurmo er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 711 innbyggere.


== Referanser ==
Spanias Grand Prix 2006

Spanias Grand Prix 2006 var et Formel 1-løp arrangert 12. mai – 14. mai 2006 på Circuit de Catalunya i Spania. Det var det sjette løpet i Formel 1-sesongen 2006.


== Klassifisering ==


=== Kvalifisering ===
Noter til tabellen:

Jacques Villeneuve ble flyttet ned 10 plasser på griden etter å ha byttet motor.


=== Løpet ===


== Eksterne lenker ==
(en) 2006 Spanish Grand Prix – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Floda (Dalarna)

Floda er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 680 innbyggere. Mellom 1905 og 1977 het tettstedet Dala-Floda for å ikke bli forvekslet med Floda i Lerum kommune.


== Referanser ==
Serratering

Serratering er en produksjonsteknikk der en gjør en metalloverflate riflete eller ru slik at den skal bli lettere å gripe. En typisk anvendelse er på verktøy eller en skrue som skal opereres med fingrene. En finner som oftest serratering på runde emner, men det brukers også på andre flater for å gi godt grep, som f.eks på skjeftet på våpen.
Ordet serratering har en noe videre betydning på engelsk der for eksempel en kniv med riflete blad eller riflete haitenner kan være omtalt som serratert. Det vi omtaler som serratering kalles på engelsk knurling.
Serratering utføres vanligvis med emnet i en dreiebenk. I stålholderen spennes fast et serrateringshjul som presses mot emnet. Dermed «knaes» det frem en ru overfalte. Den vanligste formen er to skråstriper som krysser hverandre og som danner små «pyramider» eller «diamanter» på overflaten.


== Eksterne lenker ==
Side på engelsk om serratering (knurling)
Pimen

Pimen (russisk: Пимен) (født 10. julijul./ 23. juli 1910greg., død 3. mai 1990) var patriark av Moskva og hele Russland og overhode for den russisk-ortodokse kirke 1971–1990.


== Liv og virke ==
Hans opprinnelige navn var Sergej Mikhajlovitsj Izvekov (russisk: Сергей Михайлович Извеков). Ifølge alle offisielle biografier ble han født i byen Bogorodsk 3 mil øst for Moskva. Imidlertid finnes det et studentkort fra 1940 som han selv har signert (og derved godkjent) som oppgir fødestedet til landsbyen Kobylino i Babitsjevo volost i Malojaroslavets ujezd i Kaluga guvernement. 5. desember 1925 ble han, 15 år gammel, viet til munk i Sretenskij-klosteret i Moskva. Han ble presteviet 12. januar 1931 i Kristi åpenbaringskatedral i Dorogomilovo.
Han gjennomførte førstegangstjeneste i Den røde hær 1932–34. Da Hitler-Tyskland angrep 22. juni 1941 ble han mobilisert. 28. juni 1943 forsvant han plutselig fra avdelingen sin.
1946–1950: Ulike kirkelige verv i Murom, Odessa, Rostov-na-Donu og Rjazan.
1950: Arkimandritt og abbed i Petsjersk-klosteret ved Pskov.
1954: Abbed i Treenighetsklosteret i Sergijev Posad, Russlands viktigste kloster.
1957: Bispeviet.
1961: Metropolitt av Leningrad og Ladoga.
1963: Metropolitt av Krutitsy og Kolomna.17. april 1970 døde patriark Aleksij I, og Pimen ble valgt til midlertidig stedfortreder. På kirkemøtet i mai-juni 1971 ble han valgt til ny patriark.
Pimen hadde nå den utakknemlige oppgaven å lede en kristen kirke i et land der myndighetene aktivt søkte å utrydde all religion. All kirkelig aktivitet var strengt kontrollert og den eneste offentlige rollen kirken fikk lov til å spille var som en del av kommunistregimets propagandaaktivitet. Særlig innenfor den statsstyrte «fredsbevegelsen» var kirken til stede.
I 1988 var det 1000 år siden Russland ble kristnet, og markeringen var i utgangspunktet tenkt å være svært begrenset. Takket være Gorbatsjovs reformer ble de imidlertid mulig å gjøre markeringen langt mer offentlig. Feiringen av 1000-årsjubileet ble den utløsende faktor for en revitalisering av det religiøse livet i det tidligere Sovjetunionen.


== Referanser ==
Simferopol internasjonale lufthavn

Simferopol internasjonale lufthavn (ukrainsk:Міжнародний аеропорт "Сімферополь"; russisk:Международный аэропорт "Симферополь") (IATA: SIP, ICAO: UKFF) er flyplassen i Simferopol på Krim i Ukraina. Den ble bygget i 1936.


== Selskaper og ruter ==
Air Baltic (Riga, Vilnius)
Aeroflot (Moskva-Sheremetyevo)
Atlant-Soyuz Airlines (Moskva-Sheremetyevo)
Belavia (Minsk)
ChallengeAero (Kiev-Zhualani, Kharkov)
Czech Airlines (Praha)
Dniproavia (Dnipro)
El Al (Tel-Aviv)
Lufthansa (München)
Motor-Sich (Kiev-Boryspil)
Rossiya (Moskva-Vnukovo, St. Petersburg-Pulkovo)
Scandinavian Airlines System (København)
S7 Airlines (Moskva-Domodedovo, Novosibirsk)
Tavrey Airlines (Odessa, Kiev-Zhualani)
Turkish Airlines (Istanbul-Atatürk)
Ural Airlines (Ekaterinburg)
UTair Aviation (Khanty Mansiysky, Moskva-Vnukovo, Surgut)
Uzbekistan Airways (Tashkent, Samarkand)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Simferopol International Airport – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
NOAA/NWS current weather observations
ASN Accident history for UKFF
Alvik (Dalarna)

Alvik er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 227 innbyggere.


== Referanser ==
Västanvik

Västanvik er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 385 innbyggere.


== Referanser ==
Djura

Djura er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 364 innbyggere.


== Referanser ==
Häradsbygden

Häradsbygden er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 643 innbyggere.


== Referanser ==
Tällberg

Tällberg er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 606 innbyggere.


== Referanser ==
Siljansnäs

Siljansnäs er et tettsted i Leksand kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 268 innbyggere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Siljansnäs – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Norsk Undervisningsforbund

Norsk Undervisningsforbund er et tidligere norsk fagforbund, etablert i 1892 som Filologenes og realistenes landsforening. NUFO er i dag en del av Utdanningsforbundet.
I 1892 dannet lærerne i den høyere skolen Filologenes og realistenes landsforening, som senere ble Norsk Lektorlag (må ikke forveksles med det nåværende Norsk Lektorlag), deretter Norsk Undervisningsforbund (NUFO).  I 1993 sluttet NUFO seg sammen med Norsk Faglærerlag, Norges Handelslærerlag og Norsk Spesiallærerlag og dannet Lærerforbundet. i 2001 slo Lærerforbundet seg sammen med Norsk Lærerlag og dannet Utdanningsforbundet.
Ved sammenslåingen i 1993 var Magne Songvoll leder i forbundet.


== Kilder ==
Lektorbladet 5/6-2007 side 11 Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.
Spesialenheten for politisaker

Spesialenheten for politisaker er et norsk statlig organ som har som oppdrag å etterforske saker hvor tjenestemenn i politiet eller påtalemyndigheten er anmeldt for påstått straffbare handlinger begått i tjenesten.


== Historikk ==
Enheten ble opprettet 1. januar 2005. Enheten erstattet da de tidligere tolv særskilte etterforskningsorganene (SEFO).


== Virksomhet ==
Enhetens arbeid styres av straffeprosessloven, påtaleinstruksen og direktiver fra Riksadvokaten.
Rundt 94 prosent av anmeldte saker mot politiet henlegges (2008). Til sammenligning ble ifølge Statistisk sentralbyrå 64,8 prosent av anmeldte saker henlagt (1997).


=== Kritikk ===
Spesialenheten har møtt kritikk fra flere kanter for å ikke være faktisk uavhengig. Spesielt det forhold at mange av enhetens ansatte er tidligere politifolk eller påtalejurister har medført at det stilles spørsmål ved uavhengigheten.
  Det har blitt etterlyst en karantenetidordning før politiansatte kan gå over i spesialenheten. Et annet forhold er at de aller fleste saker som etterforskes av enheten ikke ender med tiltale, herunder de 10 alvorligste sakene som enheten har etterforsket siden opprettelsen.. Det har også blitt vist til lang saksbehandlingstid i enhetens arbeid, som pr. desember 2008 var 153 dager (5 måneder) i gjennomsnitt.Noe av kritikken er tilbakevist i NOU 2009:12 som er utarbeidet av Finstad-utvalget, og gir en grundig gjennomgang av kontrollmekanismer for norsk politi.


== Organisering ==
Enheten er ikke en del av politiet, men er et uavhengig organ som er administrativt underlagt Justis- og beredskapsdepartementet og faglig underlagt Riksadvokaten. Enhetens påtalevedtak kan påklages til riksadvokaten.
Enheten er organisert i en avdeling for saksmottak og innledende etterforsking, en etterforskingsavdeling og en administrativ stab.
Hovedkontoret er på Hamar. Etterforskingsavdelingen har kontorer i Oslo, Bergen og Trondheim.


== Referanser ==


== Kilder ==
Mener det er tette bånd mellom politimestere og Spesialenheten 
http://www.regjeringen.no/nb/dep/jd/dok/nouer/2009/nou-2009-12.html?id=560793


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Sjøkampmerket

Fallskjermhoppmerket for Luftwaffe (Seekampfabzeichen) er en tysk militær utmerkelse.


== Historie ==
Merket ble introdusert av Riksmarskalk Hermann Göring 27. november 1944, og var tiltenkt personell på båter som tilhørte Luftwaffe i det tredje rike eller personell på båter som reddet Luftwaffe flypersonell som hadde styrtet i havet. Merket var det siste som ble offisielt introdusert av Luftwaffe, og selv om det ble introdusert offisielt er det ingen bevis for at det noengang ble produsert, annet enn et par prototyper. Merket ble heller aldri offisielt utdelt.


== Design ==
Merket består av en oval stående krans som er laget av laurbærblader. I toppen av kransen er en flygende ørn som holder et hakekors i klørne. I senter kommer et sjøfartøy imot, hellende i ca. 30 grader mot høyre.


== Kriterier ==
Offiserer og personell på Luftwaffes sjøfartøy som (ti timer ble regnet som én dag):

Var 60 dager til sjøs, eller 20 dager til sjøs i Middelhavet, Svartehavet eller EgeerhavetOffiserer og personell på redningsbåter som:

Var 20 dager til sjøs med minimum ett redningsforsøk eller ti dager til sjøs med en suksessfull redning


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945


== Kilder ==
Wehrmacht-Awards – Sea battle Badge
Lexicon der Wehrmacht – Seekampfabzeichen der Luftwaffe
Tove Heggen Larsen

Tove Heggen Larsen (født 22. mai 1948) er tidligere assisterende bydelsdirektør i Bydel Nordstrand. Hun har vært varaordfører i Oslo, nestleder i Oslo Arbeiderparti og medlem av Oslo bystyre. Hun var gift med Ronald Bye (1937–2018).


== Verv ==
Oslos første kvinnelige varaordfører.
Kommunalråd for personal og lønn
Kommunalråd for samferdsel og byutvikling
Styremedlem i Kunsternes Hus


== Kilder ==
Omtale i Aftenposten Kultur 22. mai 2008 i forbindelse med 60-årsdag.


== Referanser ==
Isterdalen

Isterdalen er et dalføre i Rauma kommune i Møre og Romsdal. Den går omtrent 10 km fra Åndalsnes i nord til Stigrøra (toppen av Trollstigen) i sør. Gjennom dalen renner elva Istra. Det er en sidedal til Romsdalen og elvene løper sammen like ved Åndalsnes. Det er en utpreget u-dal med bratte, regelmessige dalsider og flat dalbunn, dalen ender i en bratt og markert dal-ende der Trollstigen går opp. Skogen går 300-500 oppover de bratte dalsidene. Midtre del av dalføret er nokså flatt og der elven Istra flyter rolig og danner meander. Nedre del av dalen er oppdyrket og bebygget, mens øvre del er lite påvirket av mennesker bortsett fra Trollstigen.Dalbunnen er et tykt lag løsmasse og ved munningen lengst nord består løsmassene for en stor del av sand avsatt av breelver. Ved samløpet mellom Isterdalen og Romsdalen er det store terrasser av sand og andre løsmasser. Lengst i nord er dalen ganske bred og er oppdyrket til jordbruksformål. Brønnsletta er et større boligområde. Midt i dalen ligger Trollstigen Camping og Gjestegård, omgitt av et større skog og myrområder der husdyr beiter om sommeren. Lengst i sør er dalen smalere og består av blandet løvskog og de bratte liene består av mye stein (steinur) som har falt ned fra fjellet. 
Fylkesvei 63 går gjennom Isterdalen. Trollstigvegen ligger lengst inn i dalen og går opp Stigrøra.  Den har elleve hårnålssvinger, hver med en radius på cirka 10 meter. Omtrent midtveis går en bro over den 180 meter høye Stigfossen. Trollstigvegen er en av Norges mest besøkte turistattraksjoner.
Isterdalen er omkranset av flere høye fjell på godt over 1000 meter. Blant de mest kjente er Dronninga, Kongen og Bispen på vestsiden av dalen. Disse og andre fjell langs Isterdalen har mange klatreruter. Mot øst ser en «baksiden» av Trolltindene med Trollveggen. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Isterdalen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Inja

Inja (russisk: Иня) er ei elv i Kemerovo og Novosibirsk oblast i Russland. Den er ei høyre sideelv til Ob. Den er 663 km lang, med et nedslagsfelt på 17 600 km².
Inja har sitt utspring i et høydedrag i den sentrale delen av Kuznetsk-bekkenet, på 300 moh, og renner deretter gjennom Kemerovo oblast i en hovedsakelig vestlig retning, senere Novosibirsk oblast, og munner til slutt i Ob, kun 5 km sørøst for sentrum av byen Novosibirsk, på 92 moh.
Ved landsbyen Berjosovka, rundt 30 km fra munningen, er elvas middelvannføring på 47,0 m³/s (minimum i februar med 8,6 m³/s, maksimum i mai med 195 m³/s). Nær munningen er elva rundt 60 m bred, 1,5 m dyp, og strømhastigheten er om lag 0,2 m/s. De viktigste sideelvene er Kasma (russisk: Касьма),  Ur (russisk: Ур) og Batsjat (russisk: Бачат), alle fra venstre.
Ved Inja ligger byene Polysajevo, Leninsk-Kuznetskij og Togutsjin. Elva renner gjennom et relativt tett befolket område og krysses av flere jernbanelinjer. 
Inja fryser til i begynnelsen av november og er frosset over til vårløsningen i midten av april. Ved høy vannstand benyttes den, sammen med de største sideelvene, til fløting av tømmer.


== Kilder ==
Store sovjetiske encyklopedi
R-ArcticNET – Et regionalt, elektronisk, hydrografisk datanettverk for den arktiske regionen
Uniform Resource Identifier

En uniform ressursidentifikator (URI, engelsk: «Uniform Resource Identifier») er en kompakt streng av tegn som identifiserer en abstrakt eller fysisk ressurs. En URI kan videre klassifiseres som en lokator eller et navn, eller begge deler.Uniform Resource Identifier var opprinnelig kalt Universal Resource Identifiers, og ble spesifisert i RFC 1630 av Tim Berners-Lee i 1994.
URI-spesifikasjonen definerer en felles syntaks for identifisering og adressering av objekter på Internett. Uniform Resource Locator (uniform ressurlokator, URL) og Uniform Resource Name (uniformt ressursnavn, URN) er begge mer spesifikke former av URI. 
Mens URI-er kun tillater  ASCII-tegn, støtter den nye  IRI-standarden (internasjonalisert ressursidentifikator, engelsk: «Internationalized Resource Identifier») hele det langt større  Unicode-tegnsettet.


== URI i forhold til URN og URL ==

En URI kan bli klassifisert som en lokator (URL) eller et navn (URN) eller begge deler (URI).
En URN er tilsvarende en persons navn eller personnummer, mens en URL er tilsvarende hans eller hennes gateadresse. En URN definerer objektets identitet, mens URL-en gir en metode for å finne objektet.
En typisk URN er ISBN-systemet. ISBN 9788205248939 (URN:ISBN:9788205248939) refererer en unik versjon av Hamsuns Sult. For å finne frem til dette objektet, for å lese boken, så trenger man også å vite dets plassering; en URL. URL-en til dette objektet kan f.eks være file:///C:/MyDocuments/Sult.pdf som refererer til en elektronisk fil lagret lokalt på platelageret i en hjemmedatamaskin. URN-er og URL-er utfyller mao. hverandre.
På samme måte kan en internasjonalisert ressursidentifikator (IRI) bli klassifisert som en lokator (IRL) eller et navn (IRN) eller begge deler (IRI).


== Syntaks ==
En URI består av to deler, et skjemanavn og en skjemaspesifikk streng, adskilt av et kolon. Man har f.eks skjemanavn som mailto, http og ftp, som hver definerer sine egen syntaks for hvordan en gyldig adresse ser ut.
Skjemanavnet er ofte det samme som, eller basert på protokollnavnet. Det er dog ikke noen regel som tilsier at det må være slik.
Selv om den skjemaspesifikke delen av en URI defineres av spesifikasjonen for det skjemaet, så er det det også fastsatt enkelte regler i URI-spesifikasjonen for gyldige tegn, og hvordan man kan kode spesialtegn.


== Et annet eksempel ==
Musikkprogrammet Spotify bruker URI til å identifisere musikk og album lett tilgjengelig. Et eksempel på dette er "spotify:track:70mSIaKV6BQsQ2cWL0dKwa" som refererer til "Peer Gynt - In The Hall Of The Mountain King" av Edvard Grieg. Ved bruk av URI, vil det bli enklere for forbrukeren å søke etter sanger og albumer, samt å dele dette via sosiale nettjenester som det hovedsakelig i dette tilfellet er bygget for.


== Referanser ==
Fredrik Møller

Fredrik Christian With Møller (født 21. mars 1906 i Fredrikstad, død 11. mars 1971 i Bærum) var en norsk sivilingeniør innen området akustikk, etter andre verdenskrig kjent som en av de sentrale i norsk atomindustri. 
Fredrik Møller var sønn av lektor Jørgen Emil Møller (1868–1938) og sanger Cornelia Louise Diewertje («Lalla Møller») Berckenhoff (1882-1971), og ble gift 26. oktober 1946 med sykegymnast Inger Kristine Thoresen.
Inntil 1940 drev han firmaet A/S Akustik, derpå var han forsker i Skottland  (ASDIC) under krigen. Som medlem i den eksil-ledete Forsvarets Overkommandos Tekniske Utvalg (FOTU, 1942-45), sammen med professorene Leif Tronstad, Helmer Dahl, Sverre Petterssen og Svein Rosseland, foranlediget han etableringen av  det statlige Forsvarets forskningsinstitutt der han først ledet en avdeling som blant annet utviklet transducere for ekkolodd, tenkt for norsk produksjon og endelig kommersialisert av Willy Simonsen i Simrad (1949). Møller var direktør for forskningsinstituttet (1946–57). Den atomteknologi som der ble utviklet ble senere kommersialisert gjennom selskapet Noratom som han også ledet (1957–).En av datidens kraftigste datamaskiner, FREDERIC, fikk navn etter ham.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk biografisk leksikon: « Fredrik Møller» (besøkt 29. august 2019)