jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Trehyttelandsbyen

Trehyttelandsbyen er et kollektivt bofenomen som vokste frem i en skogteig i Rælingen kommune. I 1999 kjøpte syv personer en tomt for å starte en liten økologisk landsby. Med tiden ble det bygget fem hytter som har arbeidsrom og soverom oppe i trærne i tillegg til de tre hyttene som var oppført på tomta fra før. Hyttene oppe i trærne måler fra 3,5 til 12 kvadratmeter. Stedet er truet av riving på grunn av manglende planverk.
Stedet er blitt svært særmerkt, og selv om det finnes enkeltstående trehytter av tilsvarende størrelse rundt om i Norge så er det uvanlig med en hel landsby. Selve fenomenet med slike særmerkte landsbyer er imidlertid ikke unikt, da det kan sammenlignes med de små fiskerlandsbyene som mange steder er bygd i høyfjellet. En slik fiskerlandsby er Tigerstaden ved Høvren.
Under FNs miljøkonferanse i Rio i 1992 ble småsamfunn oppfordret til å finne virkemidler til å sikre fremtiden. Rælingen kommune undertegnet i 2003 «Fredrikstadærklæringen» som er en norske videreføring av Lokal Agenda 21. Som en Lokal Agenda 21-kommune har Rælingen dermed forpliktet seg til å følge LA 21-parolen «tenke globalt, handle lokalt». 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Dagsavisen: Kunst og kulturelle innslag i trehyttelandsbyen
Dagsavisen: Se bilder: Trehyttelandsbyen
Fylkesvei 240 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 240 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 240 (Akershus)
Fylkesvei 240 (Aust-Agder)
Fylkesvei 240 (Buskerud)
Fylkesvei 240 (Hedmark)
Fylkesvei 240 (Hordaland)
Fylkesvei 240 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 240 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 240 (Østfold)
Fylkesvei 241 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 241 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 241 (Akershus)
Fylkesvei 241 (Aust-Agder)
Buskerud (primær fylkesvei)
Fylkesvei 241 (Buskerud) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 241 (Finnmark)
Fylkesvei 241 (Hedmark)
Fylkesvei 241 (Hordaland)
Fylkesvei 241 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 241 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 241 (Rogaland)
Fylkesvei 241 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 241 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 242 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 242 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 242 (Buskerud)
Fylkesvei 242 (Hedmark)
Fylkesvei 242 (Hordaland)
Fylkesvei 242 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 242 (Nordland)
Fylkesvei 242 (Rogaland)
Fylkesvei 242 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 242 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 242 (Vest-Agder)
Fylkesvei 242 (Østfold)
Fylkesvei 243 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 243 i de følgende fylkene:

Buskerud (primær fylkesvei)
Fylkesvei 243 (Buskerud) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 243 (Hordaland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 243 (Rogaland)
Fylkesvei 243 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 243 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 243 (Troms)
Fylkesvei 243 (Østfold)
Fylkesvei 244 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 244 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 244 (Buskerud)
Fylkesvei 244 (Hordaland)
Fylkesvei 244 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 244 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 244 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 244 (Østfold)
Fylkesvei 245 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 245 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 245 (Buskerud)
Fylkesvei 245 (Hordaland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 245 (Rogaland)
Fylkesvei 245 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 245 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 246 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 246 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 246 (Buskerud)
Fylkesvei 246 (Hordaland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 247 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 247 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 247 (Buskerud)
Fylkesvei 247 (Hordaland)
Fylkesvei 247 (Møre og Romsdal)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 247 (Rogaland)
Fylkesvei 247 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 248 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 248 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 248 (Hordaland)
Fylkesvei 248 (Rogaland)
Fylkesvei 248 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 249 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 249 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 249 (Hordaland)
Fylkesvei 249 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 249 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 249 (Rogaland)
Fylkesvei 249 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 24 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 24 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 24 (Aust-Agder)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 24 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 24 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 24 (Oppland)
Fylkesvei 129 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 129 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 129 (Akershus)
Fylkesvei 129 (Aust-Agder)
Fylkesvei 129 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 129 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 129 (Oppland)
Fylkesvei 113 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 113 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 113 (Aust-Agder)
Fylkesvei 113 (Oppland)
Fylkesvei 113 (Rogaland)
Fylkesvei 113 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Østfold (primær fylkesvei)
Elisabeth Walaas

Elisabeth Walaas (født 27. april 1956) er en norsk diplomat og politiker (Ap). 
Walaas har bakgrunn som lærer, og har siden 1987 hatt en rekke verv og stillinger som politisk rådgiver både i departement og organisasjoner. Hun har også hatt en lang rekke lederstillinger i europapolitiske virksomheter.
Walaas var i årene fra 2005 til 2007 Norges ambassadør i Kroatia. Hun var fra høsten 2007 til 4. januar 2010 statssekretær i Utenriksdepartementet, med ansvar for Europa- og handelssaker. I 2011 ble hun utnevnt til ambassadør i Tyrkia. Walaas ble i 2016 utnevnt til Norges representant til Europarådet i Strasbourg, med rang som ambassadør.
Ambassadør i Berlin fra 2014-2018
Hun ble i 2006 utnevnt til ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske Fortjenstorden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Elisabeth Walaas hos Stortinget 
(no) Elisabeth Walaas hos Norsk senter for forskningsdata 
CV hos Utenriksdepartementet
Fylkesvei 116 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 116 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 116 (Buskerud)
Fylkesvei 116 (Hedmark)
Fylkesvei 116 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 116 (Troms)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 151 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 151 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 151 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 151 (Aust-Agder)
Fylkesvei 151 (Buskerud)
Fylkesvei 151 (Finnmark)
Fylkesvei 151 (Hedmark)
Fylkesvei 151 (Hordaland)
Fylkesvei 151 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 151 (Oppland)
Fylkesvei 151 (Rogaland)
Fylkesvei 151 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 151 (Telemark)
Fylkesvei 151 (Vest-Agder)
Østfold (primær fylkesvei)
Acetamid

Acetamid (eller eddiksyreamid eller etanamid), CH3CONH2, amid av eddiksyre, er et hvitt krystallint fast stoff i ren form. Det er fremstilt ved dehydrering av ammoniumacetat. Det brukes som plasticid og i syntese av mange andre organiske forbindelser. Det er giftig og mulig kreftfremkallende.


== Litteratur ==
Klein, David R. (2012). Organic Chemistry. Hoboken, N.J. John Wiley. ISBN 9780471756149. 
Bruice, Paula Yurkanis (2010). Essential Organic Chemistry (2 utg.). Boston. Prentice Hall. ISBN 9780321644169. 
McMurry, John; McMurry, Susan (2012). Organic Chemistry (8 utg.). Belmont, CA. Brooks/Cole. ISBN 0840054556.
Anne Margareth Fagertun Stenhammer

Anne Margareth Fagertun Stenhammer (født 28. august 1950 er en norsk politiker (SV) fra Nordland.Stenhammer har bakgrunn som lærer og var i perioden 1992 til 2000 ordfører i Fauske kommune.
Hun arbeidet i perioden 2000 til 2005 med ulike internasjonale utviklingsprosjekter.
I 2005 ble Stenhammer utnevnt som statssekretær i Utenriksdepartementet, en stilling hun hadde fram til 16. november 2007.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Anne Margareth Fagertun Stenhammer hos Norsk senter for forskningsdata
Fylkesvei 115 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 115 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 115 (Hedmark)
Fylkesvei 115 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 115 (Oppland)
Fylkesvei 115 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 115 (Troms)
Fylkesvei 115 (Vestfold)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 130 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 130 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 130 (Akershus)
Fylkesvei 130 (Aust-Agder)
Fylkesvei 130 (Hordaland)
Fylkesvei 130 (Oppland)
Fylkesvei 128 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 128 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 128 (Aust-Agder)
Fylkesvei 128 (Hordaland)
Fylkesvei 128 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 128 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 118 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 118 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 118 (Buskerud)
Fylkesvei 118 (Hedmark)
Fylkesvei 118 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 118 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 138 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 138 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 138 (Aust-Agder)
Fylkesvei 138 (Nordland)
Fylkesvei 138 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 138 (Oppland)
Guri Størvold

Guri Størvold (født 27. mai 1976 i Beitstad i Nord-Trøndelag) er en norsk kommunikasjonsrådgiver og politiker (Sp).
Hun vokste opp på gård i Sprova i Beitstad sogn i Steinkjer kommune. Etter allmennlinjen ved Steinkjer videregående skole studerte hun statsvitenskap ved NTNU og Universitetet i Oslo. Hun var medlem av Steinkjer kommunestyre fra 1995 til 1999 og leder i Norges Bygdeungdomslag fra 1996 til 1999. Hun hadde også tillitsverv i 4H, Senterungdommen, Norges Gymnasiastsamband og Ungdom mot EU. I 1999 ble hun politisk rådgiver for statsråd Odd Roger Enoksen i Kommunal- og regionaldepartementet; sentrumsregjeringen gikk av året etter. Størvold var internettredaktør og researcher i nyhetsavdelingen i NRK før hun ble medierådgiver for Senterpartiets stortingsgruppe i 2001.Ved den rødgrønne regjeringdannelsen i 2005 ble Størvold statssekretær for statsråd Åslaug Haga i Kommunal- og regionaldepartementet. Idet Haga i 2007 ble statsråd i Olje- og energidepartementet, fulgte Størvold med som statssekretær. I 2008 ble Størvold statssekretær for Liv Signe Navarsete i Samferdselsdepartementet, og fulgte med Navarsete som statssekretær i Kommunal- og regionaldepartementet fra 2009 til 2012.Siden 2012 har Størvold vært seniorrådgiver i kommunikasjonsbyrået Zynk. Hun er styremedlem i NorgesGruppen. Hun er gift med advokat Jan Henrik Bangen, har barn og er bosatt i Asker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Guri Størvold hos Norsk senter for forskningsdata
Fylkesvei 139 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 139 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 139 (Aust-Agder)
Fylkesvei 139 (Nordland)
Fylkesvei 139 (Oppland)
Fylkesvei 250 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 250 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 250 (Hedmark)
Fylkesvei 250 (Hordaland)
Fylkesvei 250 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 250 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 250 (Oppland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 250 (Rogaland)
Fylkesvei 251 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 251 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 251 (Akershus)
Fylkesvei 251 (Aust-Agder)
Fylkesvei 251 (Hordaland)
Fylkesvei 251 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 251 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 251 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 251 (Oppland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 251 (Rogaland)
Fylkesvei 251 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 251 (Troms)
Fylkesvei 251 (Vestfold)
Fylkesvei 253 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 253 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 253 (Akershus)
Fylkesvei 253 (Aust-Agder)
Fylkesvei 253 (Hordaland)
Fylkesvei 253 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 253 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 253 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 253 (Oppland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 253 (Rogaland)
Fylkesvei 253 (Telemark)
Fylkesvei 253 (Troms)
Fylkesvei 254 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 254 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 254 (Akershus)
Fylkesvei 254 (Aust-Agder)
Fylkesvei 254 (Hordaland)
Fylkesvei 254 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 254 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 254 (Oppland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 254 (Rogaland)
Fylkesvei 254 (Telemark)
Fylkesvei 255 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 255 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 255 (Akershus)
Fylkesvei 255 (Aust-Agder)
Fylkesvei 255 (Hordaland)
Fylkesvei 255 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 255 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 255 (Rogaland)
Fylkesvei 255 (Vestfold)
Fylkesvei 256 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 256 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 256 (Akershus)
Fylkesvei 256 (Aust-Agder)
Fylkesvei 256 (Hordaland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 256 (Rogaland)
Fylkesvei 256 (Telemark)
Fylkesvei 256 (Vestfold)
Fylkesvei 257 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 257 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 257 (Akershus)
Fylkesvei 257 (Aust-Agder)
Fylkesvei 257 (Hordaland)
Fylkesvei 257 (Møre og Romsdal)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 257 (Telemark)
Fylkesvei 258 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 258 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 258 (Akershus)
Fylkesvei 258 (Aust-Agder)
Fylkesvei 258 (Hordaland)
Fylkesvei 258 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 258 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 258 (Rogaland)
Sogn og Fjordane (primær fylkesvei)
Fylkesvei 25 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 25 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 25 (Akershus)
Fylkesvei 25 (Aust-Agder)
Fylkesvei 25 (Finnmark)
Fylkesvei 25 (Hedmark)
Fylkesvei 25 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 25 (Vest-Agder)
Se også Riksvei 25 (i Hedmark)
Fylkesvei 141 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 141 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 141 (Aust-Agder)
Fylkesvei 141 (Buskerud)
Fylkesvei 141 (Rogaland)
Fylkesvei 141 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 141 (Troms)
Liv Monica Bargem Stubholt

Liv Monica Bargem Stubholt (født 24. juli 1961) er forretningsadvokat og partner i advokatfirmaet Selmer. Hun er aktiv både i energisektoren (olje og gass, vannkraft) og i havbrukssektoren. Hun er tidligere politiker og hun var statssekretær i Utenriksdepartementet og deretter i Olje- og energidepartementet i Jens Stoltenbergs andre regjering.
Hun ble ansatt som investeringsdirektør i Aker ASA i 2009 og var konsernsjef i Aker Seafoods ASA i 2010. Hun har vært styreleder og senere daglig leder i Aker Clean Carbon (teknologi for karbonfangst). I perioden 2012–2014 var hun direktør i konsernledelsen i Kværner ASA.
Stubholt var styremedlem i aluminiumsselskapet Norsk Hydro ASA (fra 2010-2018) og hun er tidligere styreleder i vannkraftselskapet Varanger Kraft AS. Nå er hun styreleder i Fortum Oslo Varme AS (fjernvarme og energi fra restavfall) og i Silex Gas Norway AS (med eierskap i Gassled). Stubholt er styremedlem i det børsnoterte oljeselskapet EnQuest i Stor-Britannia og i Sintef Energi AS.
Hun er styremedlem Norsk-Tysk Handelskammer.
Stubholt var nestleder i Europautredningen, som utredet Norges samlede avtalerelasjoner med EU (NOU 2012:2) etter oppnevning fra  Utenriksdepartementet. Hun ledet Hav21 - det regjeringsoppnevnte strategiutvalget som i 2012 avla en rapport om prioriteringer for FoU på havet og havets ressurser.
Hun er tidligere medlem av Forskningsrådets Divisjonsstyre for energi miljø og ressurser. Hun er også rådsmedlem for avdeling for petroleumsrett og hun bidro til å få etablert tilknyttet havbruksfaget  på juridisk fakultet ved universitetet i Oslo 
Stubholt var statssekretær fra 2005 til 2009 i Jens Stoltenbergs første rødgrønne flertallsregjering først som statssekretær for utenriksminister Jonas Gahr Støre (som representant for Senterpartiet) og senere som statssekretær i Olje- og energidepartementet først for statsråd Åslaug Haga og senere for Terje Riis-Johansen. Hun var med å stifte tankesmien Agenda i 2014 og satt i styret 2014–2015. I perioden 1995 til 1997 var hun rådgiver for Senterpartiets stortingsgruppe for saker i Finanskomiteen.
Hun var tidligere medlem i rådet for Fridtjof Nansens Institutt. Stubholt er styremedlem i det internasjonale styret i World Ocean Council, en næringslivsorganisasjon for ansvarlige havnæringene.  Hun var medlem av rådet i den internasjonale NGO «International Crisis Group» 2012–2014.
Stubholt er utdannet jurist fra Universitetet i Oslo, og er partner i advokatfirmaet Selmer. Hun har tilleggsutdanning innen EU-/EØS-rett og rettsinformatikk. Hun har arbeidet som advokat fra 1988 og var partner i advokatfirmaet BA-HR fra 2000 til 2005 og advokatfirmaet Hjort fra 2013–2015.


== Eksterne lenker ==
(no) Liv Monica Bargem Stubholt hos Norsk senter for forskningsdata 
Regjeringen.no om Liv Monica Bargem Stubholt
Om Stubholt, fra nettsted for advokatfirmaet Selmer.
Fylkesvei 181 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 181 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 181 (Aust-Agder)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 181 (Buskerud)
Fylkesvei 181 (Finnmark)
Fylkesvei 181 (Hordaland)
Fylkesvei 181 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 181 (Nordland)
Fylkesvei 181 (Rogaland)
Fylkesvei 181 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 181 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Acetylen

Etyn (IUPAC nomenklatur), (Trivialnavn: Acetylen) sveisegass, er et hydrokarbon som tilhører gruppen alkyner. Det er regnet for å være det enkleste av alle alkyner siden det består av to hydrogenatomer og to karbonatomer, den kjemiske formelen skrives C2H2. Etyn er en umettet organisk forbindelse fordi 2 karbonatomer har en trippel kovalent binding til hverandre.
Karbon-karbon trippelbinding mellom karbonatomer består av to sp hybrid orbitaler for sigma binding, slik at alle fire atomer ligger i samme rette linje, med CCH bindingsvinkler på 180°.
Etyn ble oppdaget i 1836 av Edmund Davy som identifiserte gassen som en «new carburet of hydrogen». Det ble gjenoppdaget i 1860 av den franske kjemiker Marcellin Berthelot, som innførte navnet «acetylen». 
Etyn fremstilles av kalsiumkarbid og vann:

 CaC2 + 2  H2O → C2H2 +  Ca(OH)2Den blir i dag stort sett brukt til sveising og skjæring av stål. Tidligere var det vanlig å bruke karbidlykter både til generell belysning, til lys på biler og motorsykler, i hodelykter for gruvearbeidere og grotteutforskere og under sildefiske om natten. Under krigen 1940–45 var det enkelte bileiere som i mangel av bensin kjørte på etyn.
Etyn er en brennbar, fargeløs og i ren tilstand luktfri gass. Gassen man får kjøpt på flasker i Norge er fremstilt av kalsiumkarbid.  Gassen har en karakteristisk hvitløkaktig lukt på grunn av tilsatt lukt. Blandet med luft blir den svært eksplosiv. Den brenner med en temperatur på opp til 3100 °C, avhengig av hvor mye oksygen som tilføres. 
Noen gassprodukter blir tilsatt en sterk lukt (odorering) slik at gasslekkasjer skal oppdages (eks. propan, oksygen). Ved fremstilling av etyn i karbidlykter vil lukten fortone seg som ganske sterk og ubehagelig.


== Kilder ==
Aga
Fylkesvei 172 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 172 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 172 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 172 (Aust-Agder)
Fylkesvei 172 (Buskerud)
Fylkesvei 172 (Finnmark)
Fylkesvei 172 (Hordaland)
Fylkesvei 172 (Oppland)
Fylkesvei 172 (Rogaland)
Fylkesvei 172 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 156 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 156 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 156 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 156 (Aust-Agder)
Fylkesvei 156 (Buskerud)
Fylkesvei 156 (Finnmark)
Fylkesvei 156 (Hordaland)
Fylkesvei 156 (Oppland)
Fylkesvei 156 (Rogaland)
Fylkesvei 156 (Telemark)
Maniitsoq

Maniitsoq, tidligere stavet Manîtsoq (dansk: Sukkertoppen) er en den eneste byen, og administrativt sentrum i Maniitsoq kommune, på vestkysten av Grønland. Kommunen har i tillegg tre bygder; Kangaamiut, Napasoq og Atammik. 
Byen har 2 785 innbyggere pr 5. oktober 2007. Det grønlandske navnet betyr «stedet med ujevnt terreng». Den danske navnet har byen fått fra to kjegleformede fjell rett nord for byen. 
Maniitoq har lufthavn, som ligger rett vest for byen, og en heliport som ligger i sentrum. De har også egen politistasjon, lokalradio, idrettshall, hotell, museum (Maniitsoq Museum), rådhus, forsamlingshus og fotballbane. Byen har to skoler; Atuarfik Kilaaseeraq og Kuuttartup Atuarfia. Byens tannklinikk holder til på Atuarfik Kilaaseeraq. De tre andre bygdene i kommunen besøkes minimum to ganger årlig, med et mobilt tannlegekontor. 
Maniitoq ble etablert i 1755 av Anders Olsen som en handelskoloni, da med det danske navnet «Sukkertoppen». Den ble etablert der dagens Kangaamiut ligger, men ble flyttet til som nåværende beliggenhet i 1782. Arkeologiske funn her indikerer at det har bodd mennesker her i over 4 000 år. 


== Kjente personer fra Maniitsoq ==
Siverth K. Heilmann – Politiker og Landsstyremedlem
Rasmus Lyberth – Musiker og skuespiller


== Eksterne lenker ==
Kommunens offisielle hjemmeside
www.greenland.com Turistinformasjon om Maniitsoq.
Fylkesvei 154 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 154 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 154 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 154 (Aust-Agder)
Fylkesvei 154 (Hordaland)
Fylkesvei 154 (Oppland)
Fylkesvei 154 (Rogaland)
Fylkesvei 154 (Vestfold)
Fylkesvei 153

I Norge finnes fylkesvei 153 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 153 (Akershus)
Fylkesvei 153 (Aust-Agder)
Fylkesvei 153 (Hedmark)
Fylkesvei 153 (Hordaland)
Fylkesvei 153 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 153 (Rogaland)
Fylkesvei 153 (Telemark)
Fylkesvei 153 (Troms)
Fylkesvei 260 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 260 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 260 (Akershus)
Fylkesvei 260 (Aust-Agder)
Fylkesvei 260 (Hordaland)
Fylkesvei 260 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 260 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 260 (Rogaland)
Fylkesvei 260 (Vestfold)
Fylkesvei 261 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 261 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 261 (Aust-Agder)
Fylkesvei 261 (Hedmark)
Fylkesvei 261 (Hordaland)
Fylkesvei 261 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 261 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 261 (Oppland)
Fylkesvei 261 (Rogaland)
Fylkesvei 261 (Troms)
Fylkesvei 261 (Vestfold)
Fylkesvei 263 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 263 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 263 (Finnmark)
Fylkesvei 263 (Hedmark)
Fylkesvei 263 (Hordaland)
Fylkesvei 263 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 263 (Oppland)
Fylkesvei 263 (Troms)
Fylkesvei 263 (Østfold)
Fylkesvei 264 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 264 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 264 (Finnmark)
Fylkesvei 264 (Hedmark)
Fylkesvei 264 (Hordaland)
Fylkesvei 264 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 264 (Oppland)
Fylkesvei 264 (Vestfold)
Fylkesvei 264 (Østfold)
Fylkesvei 265 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 265 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 265 (Finnmark)
Fylkesvei 265 (Hedmark)
Fylkesvei 265 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 265 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 265 (Oppland)
Fylkesvei 265 (Troms)
Fylkesvei 265 (Vestfold)
Fylkesvei 265 (Østfold)
Fylkesvei 266 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 266 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 266 (Hedmark)
Fylkesvei 266 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 266 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 266 (Troms)
Fylkesvei 266 (Østfold)
Fylkesvei 267 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 267 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 267 (Hordaland)
Fylkesvei 267 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 267 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 267 (Oppland)
Fylkesvei 269 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 269 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 269 (Hordaland)
Fylkesvei 269 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 269 (Oppland)
Fylkesvei 26 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 26 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 26 (Akershus)
Fylkesvei 26 (Finnmark)
Fylkesvei 26, primær fylkesvei i Hedmark
Fylkesvei 94 (Hedmark), tidligere Fylkesvei 26 (Hedmark)
Fylkesvei 26 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 26 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 26 (Vest-Agder)