jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Marvin Arnesen

Marvin Ivar Arnesen (født 6. mars 1963 på Bergsøya) er en norsk tidligere fotballspiller som i sin aktive karriere spilte toppfotball for Molde, Vålerengen og Ham-Kam. 
Han startet karrieren i moderklubben Bergsøy Idrettslag på Sunnmøre, før han spilte halvannen sesong for Harstad under verneplikten i 1983 da Harstad rykket opp til 1 divisjon.  Arnesen spilte også i Harstad første halvdel av 1984 sesongen. 
Han kom til Molde i 1985 og var sammen med Jan Berg banens beste da Kjetil Rekdal debuterte den 15. juni 1985 mot Start (1-1). Arnesen fikk tilnavnet «Propell» fordi han var så energisk på midtbanen sammen med Rekdal, og fikk gult kort i seriefinalen (0-2) mot Moss den 9. oktober 1987 da klubben fikk sølv i eliteserien. 
Arnesen gikk så til Vålerengen i november 1987 til Åge Hareides forbitrelse, han mente ifølge Kjetil Siem at spillerne var for kravstore. Der var Arnesen ifølge Knut Nesbø påtenkt midtbanerollen etter Egil «Snappern» Johansen som akkurat hadde gått til Beveren.Etter tre sesonger i Vålerenga gikk han til Ham-Kam i november 1990 der han etter ett år opplevde opprykk til toppdivisjonen. I oktober 1992 kom han inn fra reservebenken og scoret vinnermålet tolv minutter før slutt da Ham-Kam berget plassen i eliteserien med 2-1 over Drøbak/Frogn. Etter dette ble han i november 1992 spillende trener for 3. divisjons-laget Nordstrand der han ble til og med 1995-sesongen. I 1996 figurerte han på lagoppstillingene til Grorud som spillende trener.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marvin Arnesen – Transfermarkt 
Profil hos Norges Fotballforbund
Command (tast)

Command er en kommandotast i tastatur for datamaskiner fra Apple Macintosh. Også kjent som «eple-tasten» eller «fornminne-tasten». Den finnes på hver sin side av mellomromstasten på tastaturet, og har en funksjon lik Windows-tasten på Windows-tastatur brukt i kombinasjon med hurtigtaster.
Tasten brukes også som kontroll-tasten brukes på Windows som hurtigtast for å klippe, kopiere og lime inn.


== Eksterne lenker ==
Fileformat – Unicode 2318
Brazos (elv)

«Brazos» omdirigeres hit. For fylket med samme navn, se Brazos County.
Brazos, opprinnelig kalt Rio de los Brazos de Dios av spanske conquistadorer, er den 11. lengste elva i USA. 


== Beskrivelse ==
Den er 2 060 km lang, fra kildeelva Blackwater Draw i Curry County i New Mexico
til munningen i Mexicogulfen. Nedbørfeltet dekker et område på 116 000 km². Elva renner i sørøstlig retning gjennom Texas.


== Navn ==
Navnet på elven er tatt fra det spanske uttrykk «Los brazos de Dios» (Guds armer), og det er flere hypoteser om hvordan dette kom til å bli anvendt om elven. Alle knytter på en eller annen måte an til folk som i 1842 kom til elven etter en lenge tid uten drikkevann, kanskje etter å kha krysset det tørre ørkenligende området  Llano Estacado.


== Demninger ==
Nord for byen Waco er Brazos oppdemmet tre steder for hydroelektisk strømforsyning; der dannes innsjøene Possum Kingdom Lake, Lake Granbury og Lake Whitney.


== Byer ved Brazos ==
Seymour, Graham, Palo Pinto, Mineral Wells
Granbury, Glen Rose, Waco, Marlon
Bryan, Navasota, Hempstead, Brazoria


== Se også ==
Liste over verdens lengste elver
Liste over elver i USA


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brazos River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Option

Option-tasten er en tast på tastatur for datamaskiner fra Apple Macintosh. Den blir først og fremst brukt for å endre tegn og i samband med hurtigtaster. Tasten sitter mellom kontrolltasten og command-tasten på tastaturet.
Apple bruker vanligvis symbolet ⌥ (U+2325, 8997 i desimal) for å representere tasten. Siden 1990-tallet har det også stått «Alt» på tasten, for bruk med maskinvare som ikke er fra Apple.


== Se også ==
Alt (tast), tilsvarende tast for Windows


== Eksterne lenker ==
(en) Option key – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Eugen Habermann

Eugen Habermann (1884–1944) var en estisk arkitekt.


== Tidlige år ==
Eugen Habermann studerte ved det polytekniske instituttet i Riga fra 1902 til 1905, og fra 1906 til 1909 ved det tekniske universitetet i Dresden. Fra 1909 til 1912 arbeidet han i Dresden, 1910–11 i Liepāja og fra 1913 i Tallinn. 
I 1913 ledet Habermann byggingen av konsert- og operahuset Rahvusooper Estonia. Fra 1914 til 1923 arbeidet han som Tallinns byarkitekt. I tillegg hadde han fra 1922 til 1932 en ledende stilling i tilknytning til sitt fag i det estiske innenriksdepartementet. 1922–32 var Habermann også leder for det estiske arkitektforbundet, Eesti Arhitektide Ühing. 


== Arkitekt i Tallinn ==
Eugen Habermann har etterlatt seg tallrike arkitektoniske spor rundt om i Tallinn. Mellom 1917 og 1920 hadde han stor innflytelse på utformingen av arkitekturen i byen. Sammen med Herbert Voldemar Johanson tegnet han bygget til den estiske nasjonalforsamlingen, Riigikogu. Det ble det første representative bygget til den nye estiske staten. Bygningen ble formet etter to ulike stilretninger: sen jugendstilen fra 1920-årene på yttersiden og ekspresjonismen på innsiden. Det er det eneste parlamentsbygget i verden som er formet etter ekspresjonistisk stil. I andre halvdel av 1920-årene ble Habermanns stil mer funksjonalistisk.


== Referanser ==
John Sandberg

John Sandberg Lindø Jensen også kjent som bare John Sandberg (født 4. januar 1977 i Randers) er en dansk fotballspiller som for øyeblikket spiller for den danske klubben Hellerup IK. Hans posisjon på fotballbanen er som forsvarsspiller, men han har også blitt brukt på midtbanen. Jensen har flere kamper på alderstebestemte landslag for Danmark.


== Karriere ==
John Jensen startet sin karriere med ungdomsfotball hos Vorup og Randers Freja før han skrev under på en kontrakt med AGF i 1994. Etter å ha spilt over 119 kamper og skåret 13 mål for klubben dro han videre til den lokale konkurrenten Silkeborg IF, hvor han skrev under på en treårskontrakt og uttalte at han ønsket nye sportslige utfordringer.På sommeren 2003 dro Jensen på en utlånsavtale til norske Hamarkameratene under Ståle Solbakkens ledelse. Her fikk han elleve kamper og bidro til at Hamarlaget rykket opp til Tippeligaen på senhøsten 2003. Etter å ha vendt tilbake til Silkeborg og hjulpet klubben opp på øverste nivå i samme sesong meldte Jensen sommeren 2004 overgang til Randers FC, hvor han skrev under på en toårskontrakt.Etter to år og over 70 kamper samt cupfinalegull i 2006 med Randers meldte Jensen, som fra da av kun brukte sitt andre etternavn Sandberg, at han ville avslutte fotballkarrieren til fordel for en karriere innenfor politiet. Jensen spilte sin siste kamp på toppnivå mot FC København i slutten av november 2006., men meldte allerede i begynnelsen av januar 2007 overgang til førstedivisjonsklubben Hellerup IK hvor han kunne kombinere fotballen med utdanning.


== Meritter ==
AGFCupmester 1996Randers FCCupmester 2006


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) John Sandberg – Transfermarkt 
(da) John Sandberg – Dansk Boldspil-Union 
(en) John Sandberg – FBref 
NIFS.no – Jensens spillerprofil hos Norsk & Internasjonal Fotballstatistikk
HamKam.no – Jensens spillerprofil hos Hamarkameratene
Milk River

Milk River er ei elv i delstaten Montana i USA og provinsen Alberta i Canada. Den er ei sideelv til Missouri, og er 1 173 km lang. Elvas nedbørfelt er på 61 642 km², hvorav 21 442 km² i Canada og 40 199 km² i Montana.Elva har utspring i Glacier County i det nordvestlige Montana. Elva renner derfra inn i den sørlige delen av Alberta, hvor den passerer byen Milk River og Writing-on-Stone Provincial Park. Den snur deretter mot sørøst og renner igjen inn i Montana, hvor den munner ut i Missouri 20 km nedstrøms fra Fort Peck-demningen. 
Milk er den nordligste av Missouris større sideelver, og representerer dermed den nordligste utstrekningen av Mississippis nedslagsfelt. 
Navnet Milk River kom fra kaptein Meriwether Lewis, i Lewis og Clarks ekspedisjon, som beskrev elva slik i sin dagbok: «vannet i denne elva har en besynderlig hvithet, omtrent som fargen av en kopp te blandet med en spiseskje melk. Ut fra fargen av vannet kalte vi den Milk River.»
Fargen på vannet kommer av steinmel som er oppløst i vannet. Disse finmalte sedimentene skyldes breerosjon ved Milk Rivers kilder.


== Referanser ==
North Canadian (elv)

North Canadian er den største sideelva til Canadian. Den er 708 km lang, og renner gjennom New Mexico, Texas og Oklahoma. Den starter i Union County, renner gjennom «Oklahoma Panhandle» og «Texas Panhandle», og munner ut i Canadian ved Oklahoma City. Nedbørfeltet er 34 738 km².


== Se også ==
Liste over elver i USA


== Referanser ==
George Jung

George Jacob Jung (født 6. august 1942), med kallenavnet «Boston George», er en amerikansk statsborger som var sentral i kokainhandelen i USA på 1970-tallet og tidlig på 1980-tallet.
Han var beryktet som en av de mest aktive narkotikasmuglerne i USA i denne perioden. Jung var en del av Medellin-kartellet til Pablo Escobar; kartellet var ansvarlig for opptil 85 prosent kokain-smuglingen inn til USA. Jung spesialiserte seg på smugling av kokain fra Colombia i stor skala. Historien om hans liv ble filmatisert i 2001 gjennom filmen Blow, hvor Johnny Depp spiller Jung.


== Referanser ==
Geiteramsbladbille

Geiteramsbladbille er en av billene i delgruppen (underfamilien) Rotbladbiller i familiegruppen bladbiller. Den er mørk, noe matt og svart på farge, ganske klumpete bygd. Den er den eneste arten i slekten Bromius.
Geiteramsbladbille er vanlig i hele Norge, nord til Målselv i Troms, men kanskje noe sjeldnere lengst i nord og på vestlandet.


== Levevis ==
Geiteramsbladbille lever helst på geiterams (Chamaenerion augustifolium), men kan forekomme også på andre planter. I 1976 var det et større angrep på blad av selje (Salix caprea), i Hobøl, Østfold. Utenfor Norge kan arten gjøre en del skade på vinranker.
Geiteramsbladbille gnager hull og striper, i bladet, ofte kan bare bladnervene stå tilbake, slik at bladet blir helt skjelettert. Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Utbredelse ==
Arten er vidt utbredt i den palearktiske sone nord til det nordlige Norge og i Nord-Amerika.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fjelddalen, Jac. 1991. Gnagskader på planter 2. Geiteramsbille. Insekt-Nytt 16 (3). Side 9-10


== Eksterne lenker ==
(en) geitramsbladbille i Encyclopedia of Life 
(en) geitramsbladbille i Global Biodiversity Information Facility 
(no) geitramsbladbille hos Artsdatabanken 
(sv) geitramsbladbille hos Dyntaxa 
(en) geitramsbladbille hos Fauna Europaea 
(en) geitramsbladbille hos Fossilworks 
(en) geitramsbladbille hos ITIS 
(en) geitramsbladbille hos NCBI 
(en) Kategori:Bromius obscurus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Bromius obscurus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bromius obscurus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bromius.obscurus - www.cheshire-biodiversity.org - engelskspråklig
Bromius.obscurus - www.commanster.eu - bilder med mer
Norsk Entomologisk forening
Nordic Fest, Decorah

Nordic Fest er en årlig weekendfestival i Decorah, Iowa, for å feire de tradisjonelle skikkene og kulturene fra de skandinaviske landene, spesielt Norge. Begivenheten finner alltid sted den siste helgen i juli og tiltrekker seg ofte en folkemasse på mellom 50 000 og 75 000.Siden oppstarten i 1967 har Nordic Fest vokst frem fra Luther College Womens’s Club årlige feiring av den norske grunnlovsdagen 17. mai. Norsk-amerikanere er spesielt lojale til deres kulturarv, noe som forklarer størrelsen og omfanget av Nordic Fest. Hvert år steller Decorahs 8.700 innbyggere i stand et feiring av deres opprinnelseslands kulturarv som tiltrekker seg folk til de pittoreske fjellene i nordøst Iowa og tjener som en "hjemkomst" for norsk-amerikanere fra mange stater.Fra starten har hele samfunnet blitt engasjert i Nordic Fest gjennom slike anstrengelser som Decorah Nordic Dancers. Utvalgte dansere starte i tredje klasse og underholder på Nordic Fest og andre festivaler gjennom deres high school utdannelse, noe som representerer 10 års forpliktelse. Nordic Fest kjennetegnes av tradisjonell mat, show, kunst og håndverk, musikalsk underholdning og norrøne fortellinger. Demonstrasjoner inkluderer knivlaging, rosemaling, veving og treskjæring, sammen med andre norske folkekunster. Det finner sted et elveløp og en stor parade med innslag av bunader, en tradisjonell norsk folkedrakt.Mye av den norske festens aktiviteter skjer på Luther College og Vesterheim Norwegian-American Museum. Norske immigranter i Decorah bestemte seg tidlig for at de ville bevare den gamle kulturen, i 1861 etablerte de Luther College, og i 1877 startet de museet Vesterheim. I dag en landsby av pionerbygninger som holder tradisjonene i live året rundt med workshops og feiringer. Internatet på Luther College innlosjerer mange av de besøkende til Nordic Fest. Vesterheim sørger for utstillinger med skandinavisk kunst i Hauge Gallery på Westby-Torgerson Education Center.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nordic Fest Official Website, Decorah Iowa
Vesterheim FestivalsIowa Museum Association Arkivert 26. juli 2011 hos Wayback Machine.Luther College
Transrapid-Versuchsanlage Emsland

Transrapid-Versuchsanlage Emsland (TVE) er et testområde for maglev-banen Transrapid med en 31,8 kilometer lang bane i landkretsen Emsland i Niedersachsen, Tyskland.
Banen ligger mellom byene Papenburg i nord og Meppen i sør, nærmere bestemt mellom tettstedene Dörpen og Lathen. Nesten hele strekningen er opphøyd. Det er sløyfer i hver ende for at togsettene skal kunne snu.
På grunn av en ulykke i 2006 har virksomheten for tiden kun en begrenset konsesjon, og derfor er det blant annet ikke mulig for publikum å besøke anlegget. Før ulykken var det vanlig å ta med betalende passasjerer på testturene. Vanlig hastighet var 420 km/t.
Testanlegget drives av Industrieanlagen-Betriebsgesellschaft mbH (IABG), som siden 1985 har hatt ansvaret for forsøkene. Eieren er Versuchs- und Planungsgesellschaft für Magnetbahnsysteme mbH (MVP). Fra 2005 har ThyssenKrupp og Siemens jobbet med et videreutviklingsprogram, men da den statlige kontrakten utløp i 2009, mistet testbanen sin funksjon og IABG pådro seg plikt til å rive banen. Samtidig solgte ThyssenKrupp og Siemens kjerneteknologi fra prosjektet for videre utbygging i Kina. Endelig rivningsvedtak ble fattet i 2012, men så sent som i 2015 var banen fortsatt ikke demontert grunnet uenighet om kostnadsfordeling.


== Eksterne lenker ==
(en) Transrapid Test Facility Emsland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
IABG – Transrapid Versuchsanlage Emsland (TVE) (tysk)
Video
Google maps - Den nordre sløyfen
Lov om Folkeskolen i Kjøbstæderne

Lov om Folkeskolen i Kjøbstæderne fra 1889 var sammen med Lov om Folkeskolen paa Landet med på å avskaffe latinskolen, borgerskolen og allmueskolen, og erstatte dem med folkeskolen. Med denne loven opphevet man konfirmasjonen som skolens prinsipielle avslutning, og elevene skulle få en allmenndannelse. I 1936 vedtas en ny lov, hvor skolen blir 7-årig. I byene undervises det heretter inntil 38 uker i året, og fysisk avstraffelse avskaffes.


== Se også ==
Norsk utdanningshistorie


== Referanser ==
Lov om Folkeskolen paa Landet

Lov om Folkeskolen paa Landet fra 1889 var sammen med Lov om Folkeskolen i Kjøbstæderne med på å avskaffe latinskolen, borgerskolen og allmueskolen, og erstatte dem med folkeskolen. Med denne loven opphevet man konfirmasjonen som skolens prinsipielle avslutning, og elevene skulle få en allmenndannelse. I 1936 ble en ny lov vedtatt, hvor skolen ble 7-årig. På landet ble det heretter undervist inntil 30 uker i året, og fysisk avstraffelse ble avskaffet.


== Se også ==
Norsk utdanningshistorie


== Eksterne lenker ==
Lov om Folkeskolen paa Landet (1889)
Lov om almueskolevæsenet

I 1827 kom den første Lov angaaende Almue-Skolevæsenet paa Landet. Denne loven anga i §15 at barn var skolepliktige «fra det fyldte 7de, eller, hvor Omstændighederne lægge Hindringer i Veien for at Børnene i denne Alder søge Skolen, fra det fyldte 8de Aar, indtil de confirmeres». Det var kirkens folk, primært kirkesangeren, som skulle være lærer (skoleholder). Dette kunne gå på omgang i distriktene, «saaledes at hele Præstegjeldets Ungdom i det mindste 3 eller, hvor dette maatte findes ugjørligt, 2 Maaneder om Aaret kan vorde underviist» (§6).Skoleforholdene var lenge mye dårligere i byene enn på landet. Med Lov om Almueskolevæsenet i Kiøbstæderne av 1848 ble skolen i byene mer ensartet regulert. Det var her inntatt bestemmelser om lærernes kvalfikasjoner. Førstelærere måtte «have bestaaet den anordnede Afgangsprøve ved et af Rigets Seminarier» eller tilsvarende. Dette behøvde ikke være kirkens folk, men de kunne gjerne ha bistilling som klokker eller kirkesanger, og de måtte ansettes av biskopen. Underlærere ble ansatt av prosten. Skoleplikten var den samme som på landet.I 1860 kom den neste Lov om almueskolevæsenet paa landet, også kjent som fastskoleloven. Der hvor den tidligere lov bare foreskrev én fast skole i hvert prestegjeld i tillegg til omgangsskole, ble nå fast skole innført som den regulære ordningen. Antallet faste skoler økte kraftig, og det ble også mange flere lærere. Formålsparagrafen i loven av 1860 er praktisk talt identisk med by-skoleloven av 1848. Loven foreskrev undervisning i 12 uker, men unntaksvis i 9 uker. Ble antallet skolepliktige barn så stort at de ikke hensiktsmessig kunne undervises av én lærer, skulle barna ifølge §3 enten deles i avdelinger med forskjellige undervisningstider, eller hjelplærere ansettes. Bestemmelsen anga uttrykkelig at også kvinner kunne ansettes som hjelpelærere.


== Se også ==
Norsk utdanningshistorie
Norske skolelover


== Referanser ==
Fjellbeite

Et fjellbeite er et beiteområde i fjellene, ofte over tregrensen og langt fra de permanente bosetningene. Fjellbeiter har tidligere vært et viktig supplement til beitene rundt bosetningene. Det fins tre former for fjellbeiter:

Den vanligste formen for fjellbeite i Norge og i Alpene er seteren. I seterdriften var det gjerne melkekyr og osteproduksjon som hadde størst betydning.
I mediterrane områder (bl.a. på Alpenes sørside, i de spanske og Atlasfjellene) var transhumans vanligere, der beiteområdene lå flere dagsmarsjer fra gårdene, i flere tilfeller på tvers av landegrensene. Transhumans ble vanligvis bedrevet med tamsau av betalte gjetere.
Fjellnomadisme er kjennetegnet ved at familiene følger dyrene over veldig store avstander. Denne formen for fjellbeite er ukjent fra Europa, men var/er vanlig i bl.a. Asia og Nord-Amerika.Hensikten med fjellbeite var å utnytte arealer som ikke kunne utnyttes til jordbruk eller – kanskje mer korrekt – å kunne øke buskapen ved å forstørre beitearealet. Ved å fordele beitepresset over flere beiteområder, kunne man øke buskapen til et nivå som ikke hadde vært mulig med dalbeitene alene.
Fjellbeitenes betydning har blitt sterkt svekket gjennom industrialiseringen av landbruket. I et bedriftsøkonomisk perspektiv er det i dag mer lønnsomt å øke febestanden gjennom kraftfôr enn gjennom en økning av beitearealet ved å ta i bruk fjellområder. På den andre siden har transhumans-lignende driftsformer spredt seg til Alpenes nordside, ved at kyr fraktes med lastebiler fra Alpeforlandet til fjellbeiter som ikke lenger brukes som seter.
Nedleggelsen av fjellbeiter har også stor betydning for kulturlandskapet. Uten beiting gror de åpne beiteområdene igjen, og artsrike enger viker for artsfattig buskas.


== Se også ==
Fjellslått
Fjellslått

Fjellslåtter er lier i fjellet der gresset blir slått som vinterfôr for bufeet. Det har vært vanlig med fjellslått i mange fjellområder (deriblant i Norge og i Alpene), ofte i kombinasjon med fjellbeite (f.eks. seterdrift). Med kraftfôrets inntog har betydningen og antallet av fjellslåtter sunket dramatisk i løpet av 1900-tallet. Før har tilgjengeligheten av fjellslåtter derimot i mange fjellstrøk vært en nødvendig forutsetning for bosetning, siden dalbeitene og -slåttene ikke var store og/eller gode nok for å kunne fôre bufeet gjennom vinteren. I Alpene fantes det fra middelalderen og frem til begynnelsen av 1900-tallet knapt en gressbevokst flekk som ikke ble brukt til enten fjellbeite eller fjellslått.
De områdene som ble brukt som fjellslått, var vanligvis for bratte, for tørre eller for vanskelig tilgjengelige til å kunne brukes som fjellbeite. Tilsvarende farlig var ofte slåttonna. Fjellslåttene lå i den alpine og til dels sågar den nivale høyderegionen. På grunn av de korte vegetasjonsperiodene i store høyder er gresset i fjellslåttene ofte nokså kort, men også svært næringsrik. I store høyder vokser gresset så sakte at det delvis bare kunne slås annethvert eller hvert tredje år.
Gresset ble tørket på stedet utover høsten. Transporten ned til dalen skjedde ofte på sleder om vinteren. Fjellslåttene hørte gjerne til hver sin gård, og bruksretten gikk i arv. I Alpene fantes det også områder der fjellslåttene var allmenninger, og der slåttonna ble utført som dugnad eller på rundgang.
Transrapid

Transrapid er en tysk høyhastighets énskinnebane som bruker magnetisk levitasjon. Basert på et patent fra 1934, startet planleggingen av Transrapidsystemet i 1969. Testanlegget ble fullført i 1987 i Emsland, Tyskland. I 1991 ble den tekniske løsningen godkjent av Deutsche Bundesbahn i samarbeid med flere universiteter.
I 2004 ble den første kommersielle banen fullført. Shanghais Maglevbane på 30,5 km forbinder Shanghai med Pudong internasjonale lufthavn. Systemet utvikles og markedsføres i samarbeid av Siemens AG og ThyssenKrupp AG. Kritikere hevder at teknologien ikke er konkurransedyktig i forhold til konvensjonelle høyhastighetstog. 


== Teknologi ==
Transrapids maglevsystem benytter en synkron langstator lineær motor langs skinnen både til framdrift og nedbremsing. Elektromagneter i vognen både løfter den fra skinnene, og får framdrift fra den lineære motoren. Siden magnetfeltet kun fungerer i én retning, vil ikke to tog kunne kjøre mot hverandre på samme spor, og dermed minskes faren for kollisjon. 
Togene har ingen hjul, aksler, gir eller pantograf. Det ruller ikke, men flyter. Elektronikken garanterer at bakkeklaringen holder seg konstant, vanligvis 10 mm. Det kreves mindre energi å holde det oppe enn det klimaanlegget bruker. All elektronikk ombord får strøm fra banens magnetfelt i hastigheter over 80 km/t. Ved lavere hastigheter benyttes fysisk kontakt. Det er også reservebatterier ombord.
Energiforbruket er omtrent 4,2 Megawatt ved en hastighet på 400 km/t. Ved bremsing føres energi tilbake til elektrisitetsnettet. Unntaket er ved nødstopp, hvor toget bremser ved fysisk kontakt.


== Uhell i 2006 ==
På 22. september 2006 kolliderte et Transrapid-tog med et vedlikeholdsfartøy i 170 km/h på et testspor ved Lathen. Vedlikeholdsfartøyet ødela det første togsettet, og veltet over på taket. Dette var den første store ulykken med et Transrapid-tog involvert. Avisene rapporterte om 23 omkomne og flere skadede mennesker. Ulykken ble forårsaket av at det første toget fikk lov til å forlate stasjonen før vedlikeholdsfartøyet hadde blitt flyttet fra sporet. En slik situasjon kan bli forhindret i et produksjonsmiljø ved å installere et automatisk kollideringsforhindrende system.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Transrapid – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Transrapid
SIEMENS Transportation Systems
ThyssenKrupp Transrapid GmbH
UK Ultraspeed Project
TVE
WikiMaglev