Geir Grung

Geir Grung (født 23. desember 1926 i Bergen, død 16. mars 1989) var en norsk arkitekt.


== Bakgrunn og virke ==
Grungs arkitektur representerte en kraftfull, ekspressiv modernisme, preget av brutalismens kjennetegn og inspirasjon fra Østen.
Grung var sønn av funkisarkitekten Leif Grung. Han flytta tidlig fra Bergen og fikk base i Oslo etter utdanninga. Han hevda seg tidlig, og fikk stor inspirasjon fra læremesteren sin på Statens håndverks- og kunstindustriskole, Arne Korsmo.
Sammen med Sverre Fehn, Håkon Mjelva og Christian Norberg-Schulz var Grung med på å grunnlegge «PAGON» i 1950. Dette var en gruppe arkitekter som ikke tenkte så mye på gjenoppbygningen etter krigen, men mer en gjenerobring av den modernistiske ideverden. Gruppen ønsket å videreføre de funksjonalistiske idealene fremmet av CIAM, en organisasjon opprettet i 1928 for å bidra til å fremme og realisere modernismens arkitekturidealer.
Sammen med Sverre Fehn tegnet Grung Økern aldershjem i 1955 og denne bygningen fikk i 1961 Houens fonds diplom.
Geir Grung ble mest kjent som industriarkitekt. Martens brødfabrikk på Minde i Bergen ble bygget årene 1965–1966. Bygningen ble tegnet av Grung sammen med Georg Greve og er et karakteristisk eksempel på samtidens bruk av spennbetong og bruk prefabrikkerte elementer. Vannkraftanlegga til Hydro Energi i Røldal og på Nesflaten i Suldal regnes som et av hans fremste verk. Anlegget ble planlagt og bygget i forbindelse med Røldal-Suldal-utbyggingen årene 1961–1967, og er blitt kåret til et av de 12 viktigste byggverk fra etterkrigstiden av Morgenbladet. Skinnsenteret på Økern regnes også som ikonisk, det ble også prosjektert sammen med Greve. Grung har også tegnet transformatorstasjoner og administrasjonsbygget til AS Tyssefaldene i Tyssedal.


== Arbeider ==
Olympiabuen på Nasjonalteateret og håndfakkel til Vinter-OL 1952, 1951
«Prosjekt til sanering av Bergen sentrum», sammen med «Gruppe 5», 1954
Økernhjemmet, sammen med Sverre Fehn, Økernveien 151, Oslo, 1955
Museumsbygning for De Sandvigske Samlinger, Maihaugen, 1949 (1. premie i konkurranse), ferdigstilt 1959
Fjellhaller for Oslo Lysverker, Smestad, 1958
Vettre skole, Slemmestadveien 186, Asker, 1957–1962
Villa Åsjordet for sivilingeniør Per Ormann, Åsjordet, 1958–1959
Villa for disponent Gunnar Wethal, Tåsenveien 44, Oslo
Villa for Arve Kollenborg, Østenåslia, Bærum, c 1958-1960
Bryn Industrihus, Nils Hansens vei 2, Oslo, 1960-67
Eget hus/Villa Jongskollen, Jongskollen 27, Sandvika, 1963
Portalbygg, Mykstufoss kraftverk, 1964
Martens Brødfabrikk for Ditlef Martens A/S, Kanalveien 90, Mindemyren, Bergen, 1964-1965
Bygg for Gustav A. Ring («Ring-bygget»), Sørkedalsveien 33, Oslo, 1965
Røldal-Suldal kraftanlegg (1961-1967) med boligfelt (Nesflaten og Krokenteig), gjestehus (nå Energihotellet), brannstasjon, garasjer, verksteder, administrasjonsbygg, kontrollbygg, lukehus (Valldalen), portalbygg og turbinhaller: Suldal I kraftverk (1965), Suldal II kraftverk (1965), Røldal kraftverk (1966), Novle kraftverk (1967), Kvanndal kraftverk (1967)
Smestad innføringsstasjon, Oslo Lysverker, Husebybakken, Oslo
Ullevål understasjon (transformatorstasjon)for Oslo Lysverker, sammen med G. Greve, Kirkeveien 159, Oslo 1966
Tysso II kraftverk, 1967
Senjaneset transformatorstasjon, Tyssedal, 1967
Høyenhall skole, 1967
Liertunnelen, 1963-1973
Akterskip med lugarer, oppholdsrom og brobygg på motortankeren «Wilstar», Anders Wilhelmsen & Co, Oslo
Villa for direktør Helge Schjøtt, Haakon Sætres vei 23, Tveiteråsskogen, Bergen, 1968-1969
Oslo Skinnauksjonssenteret, Økern, Oslo, 1968
Boligblokk, President Harbitz gate 21, Oslo, 1968
MS «Song of Norway», MS «Nordic Prince» og MS «Sun Viking», for Royal Caribbean Cruises Ltd., 1969
Villa for Finn C. Ferner, Nesøya, Asker, 1969-1970
Sun house (1969), elementhus oppført for distrikslege Tom Bache-Wiig, Eivindvik, Gulen, 1973
Sira-Kvina (1968): Tonstad kraftverk (1968), Tjørhom kraftverk (1973), Duge kraftverk (1973)
Samkjøringsbygget, Montebello, Oslo, 1974-1976
Motorseileren «Fjord Cruise Sailer 28» og motorcruiserne «30 Flybridge Cabin Cruiser» og «Fjord 1001 Commandobridge», for AS Fjord Plast, c. 1975-1981
Petrokjemisk anlegg for Norsk Hydro, Rafnes, 1974-1977
Bygg for Kodak Norge, Oppegård, 1978
MS «Song of America», for Royal Caribbean Cruise Line A/S, 1982
Bygg for IBM, Oppegård, 1984-1986
MS «Sovereign of the Seas», for Royal Caribbean Cruise Line A/S, 1987
Administrasjonsbygg for Tyssefaldene AS, Tyssedal, 1989


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bøe, Alf: Arkitekt Geir Grung - et modernistisk temperament, Norsk arkitekturmuseum, Oslo 1994.
Bøe, Alf: Geir Grung; arkitekten og hans verk, Oslo 2001.
Møllerhaug, Nicolas H.: «Røldal Suldal kraft- ein romodyssé.» I Dag og Tid nr. 9 laurdag 1. mars 2003.


== Eksterne lenker ==
Martens brødfabrikk
Morgenbladets 12 viktigste byggverk
Geir Grung i Norsk biografisk leksikon