Parnassius phoebus

Parnassius phoebus er en dagaktiv sommerfugl i gruppen av svalestjerter.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin.
Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.

		
		
		
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges på næringsplanten.
Larven lever som plantespiser på ulike planter i slektene nellik og sildre, som Saxifraga aizioides, S. calycina og S. nivalis. Men også i takløkslekten, Sempervivum, som S. montanum, S. tectorum, samt slekten bergknapp, Sedum, som S. album, S. debile, S. lanceolatum, S. obtusatum, S. stenopetalum, S. wrightii, og arten rosenrot, Rhodiola rosea.
Parnassius phoebus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Parnassiinae
slekt Parnassius
Parnassius phoebus (Fabricius, 1793)


== Kilder ==
Moths and Butterflies of Europe and North Africa
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Parnassius phoebus i Encyclopedia of Life 
(en) Parnassius phoebus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Parnassius phoebus hos Fauna Europaea 
(en) Parnassius phoebus hos ITIS 
(en) Parnassius phoebus hos NCBI 
(en) Kategori:Parnassius phoebus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Parnassius phoebus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Parnassius phoebus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
Norges sommerfugler – Norske svalestjerter