jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lafjorden (Nordkapp)

Lafjorden (nordsamisk Lávvárvuotna) er en fjord i Nordkapp kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg 8,5 kilometer sørvestover til Námmegieddi i enden av fjorden.Det drives oppdrettsanlegg i fjorden per dags dato.
Fjorden har innløp mellom Hysaksla i vest og Gamneset i øst. Laholmen er en liten grend på østside like innenfor innløpet. Fra botn av fjorden stikker Lafjordneset nordover i fjorden og deler den i to, Vester-Lafjorden og Auster-Lafjorden.  Fjorden er 140 meter på det dypeste, like utenfor Iselven.
Området er et typisk hytteområde og huser ingen fastboende, dog to skift arbeidere fra oppdrettsanlegget bor på Laholmen en uke på og en uke av. Det finnes ingen veg til eller fra, foruten med båt.
Det er dårlig til ingen dekkning fra verken Telenor eller Netcom sine linjer. 


== Referanser ==
Lasa

Lasa er i etruskisk mytologi guddom over graver og gravlunder, men er kanskje riktigere å oppfatte som klasse av guddommer, flertall lasas, hovedsakelig kvinnelige, men stundom også mannlige, fra hvor den romerske skytsguden Larer (flertall lares) kom fra. Hvor den sistnevnte var en eller flere voktere av de døde var den etruskiske originalen en del av kjærlighetsgudinnen Turans krets.
Lasa er ofte fulgt av tilnavn av bestemt guddommer, Lasa Sitmica, Lasa Achununa, Lasa Racuneta, Lasa Thimrae, Lasa Vecuvia. Med tanke på etruskernes begravelsesritualer ville det ha vært forventet at Lasa hadde større betydning enn hva vitnemålene i form av arkeologiske spor har gitt hentydninger om, men det synes som jordgudinnen Vanth i denne funksjon ble i foretrukket i de kunstneriske avbildningene.


== Referanser ==
Vester-Lafjorden

Vester-Lafjorden (nordsamisk: Lávvárvuotna) er en fjordarm av Lafjorden i Nordkapp kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg fire kilometer sørvestover til Námmegieddi i enden av fjorden.Fjorden går langs hele vestsiden av Lafjordneset. Øst for Lafjordneset går Auster-Lafjorden parallelt. Vester-Lafjorden deler seg igjen i to mindre deler, Rivdnjevuotna i vest og Námmi i øst. Det er spredde bosetninger ved fjorden, men ingen veiforbindelse. Fjorden er 87 meter på det dypeste, midt i fjorden et stykke ut.


== Referanser ==
Auster-Lafjorden

Auster-Lafjorden (nordsamisk: Beavŋa-Lávvár) er en fjordarm av Lafjorden i Nordkapp kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg to kilometer sørover til munningen av Lafjordelva.Fjorden går langs hele østsida av Lafjordneset. Vest for Lafjordneset går Vester-Lafjorden parallelt. Grenden Nordkroken ligger på vestsiden av fjorden. Auster-Lafjorden er 47 meter på det dypeste, nesten helt ytterst i fjorden. 


== Referanser ==
Brachinus crepitans

Brachinus crepitans er en av billene i delgruppen (underfamilien) bombardérbiller (Brachininae) i familiegruppen løpebiller. Den har et avansert kjemisk forsvar, evnen til å sprøyte kokende, etsende kjemikalier mot truende fiender.


== Utbredelse ==
Brachinus crepitans finnes i Europa nordover til Finland. Den er funnet i både Sverige og Danmark (bare Bornholm), men ikke i Norge.


== Utseende ==
Brachinus crepitans er mellom 9-15 millimeter lang. Den har en matt svart farge på dekkvingene. Dekkvingene har en svak antydning til lengdestriper (riller) og litt av bakkroppen stikker fram bak dekkvingene. Kjevene, halsskjoldet, hodet og beina har en mer orange-rød farge. Følehornene er også orange, men særlig, tredje og fjerde følehornsledd, har noen mørkere flekker.


== Levevis ==
Brachinus crepitans finnes i tilknytning til åpne solrike lokaliteter. Både de voksne og larvene lever som rovdyr.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.
Når billen trues av for eksempel maur, blander den hydrogenperoksid og resorcinol fra to separate kjertler i et analkammer. Enzymer i kammerveggen får hydrogenperoksiden til å dekomponere voldsomt til vann og oksigen. Reaksjonen varmer opp blandingen til kokepunktet og trykket sender den delvis fordampede blandingen ut av en dyseformet analåpning med et hørbart «piff». Resorcinol virker irriterende på øyne og luftveier, og i noen tilfeller vil kombinasjonen av varmen og dette stoffet være nok til å drepe fienden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Brachinus crepitans i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Brachinus crepitans hos Artsdatabanken 
(sv) Brachinus crepitans hos Dyntaxa 
(en) Brachinus crepitans hos Fauna Europaea 
(en) Brachinus crepitans hos NCBI 
(en) Kategori:Brachinus crepitans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Brachinus crepitans – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brachinus crepitans – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life – Bombardérbiller (Brachininae, Carabidae) – engelskspråklig
Brachininae - fotogalleri - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening
Smørfjorden

Smørfjorden (nordsamisk: Smiervuotna) er en fjordarm av Porsangerfjorden på nordsiden av Bringsnes i Porsanger kommune i Finnmark. Fjorden har innløp mellom Seljenes i nord og Ankervik i sør og strekker seg åtte kilometer sørvestover til bygden Smørfjord i enden av fjorden.Gårdsbrukene Solberg og Solbakken ligger på vestsiden av fjorden. Sør for Solbakken ligger det smale sundet Straumen (samisk Rivdŋi) og delen av fjorden innenfor sundet blir bare kalt Innsjøen. Her ligger bygden Smørfjord på vestsiden helt innerst. I enden av fjorden ligger Nordeidet, et om lag 800 meter bredt eid som går over til enden av Olderfjorden på andre siden. 
Fjorden er 120 meter på det dypeste, like sør for Seljeneset. Europavei 69 går langs hele nordvestsiden av fjorden. 


== Referanser ==
Olderfjorden

Olderfjorden er navnet på flere fjorder i Norge:

Olderfjorden (Porsanger) – en arm av Porsangerfjorden i Porsanger kommune i Finnmark.
Olderfjorden (Seiland) – en fjord på øya Seiland på grensen mellom Alta og Kvalsund kommuner i Finnmark.
Olderfjorden (Kvænangen) – en arm av Kvænangen i Kvænangen kommune i Troms.
Olderfjorden (Sortland) – en arm av Eidsfjorden i Sortland kommune i Nordland.
Olderfjorden (Vågan) – en fjord i Vågan kommune i Nordland.
Brachinus explodens

Brachinus explodens er en av billene i delgruppen (underfamilien) bombardérbiller (Brachininae) i familiegruppen løpebiller. Den har et avansert kjemisk forsvar, evnen til å sprøyte kokende, etsende kjemikalier mot truende fiender.


== Utbredelse ==
Brachinus explodens finnes lengre sør i Europa, nord til Baltikum. I Asia, østover i til Sibir. Den er ikke funnet i Norge.


== Utseende ==
Brachinus explodens er mellom 5-8 millimeter lang og den minste av bombardérbillene i Europa.  Dekkvingene er røde. Undersiden har fin behåring.


== Levevis ==
Brachinus explodens finnes i tilknytning til åpne solrike lokaliteter. Både de voksne og larvene lever som rovdyr.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Eksterne lenker ==
(en) Brachinus explodens i Encyclopedia of Life 
(en) Brachinus explodens i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Brachinus explodens hos Artsdatabanken 
(sv) Brachinus explodens hos Dyntaxa 
(en) Brachinus explodens hos Fauna Europaea 
(en) Brachinus explodens hos NCBI 
(en) Kategori:Brachinus explodens – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brachinus explodens – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life – Bombardérbiller (Brachininae, Carabidae) – engelskspråklig
Brachininae - fotogalleri - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening
Ytre Billefjord

Ytre Billefjord (nordsamisk: Gorbovuotna, finsk: Korpivuono) er en fjordarm av Porsangerfjorden i Porsanger kommune i Finnmark. Den ligger på nordsiden av neset Klubben (nordsamisk: Kluppunjárga). Fjorden har innløp mellom Båtneset i nordvest og Guoskat i sørøst og strekker seg tre kilometer sørvestover til grenden med samme navn i enden av fjorden.Det ligger flere gårdsbruk langs den indre delen av fjorden. Fjorden er 55 meter på det dypeste, helt ytterst i fjorden. Fra enden av fjorden og om lag 500 meter utover er den derimot bare 1-2 meter dyp. 
Europavei 6 går langs nordvestsiden av fjorden. 


== Se også ==
Okkupasjonsmaktens fangeleirer i Norge


== Referanser ==
Santa Maria del Pi

Santa Maria del Pi er en kirke som ligger ved Plaça del Pi i Barri Gòtic i Barcelona. Den ble oppført i 1322 på stedet der det hadde ligget en romansk kirke, og er viet jomfru Maria. Kirken er i gotisk stil og fasaden er av stein med et stort rosevindu. Mange religiøse brorskap holder til i Santa Maria del Pi.
Vesterbotn

Vesterbotn (nordsamisk: Leavdnjavuotna, kvensk og finsk: Lemmivuono) er en fjordarm i enden av Porsangerfjorden i Porsanger kommune i Finnmark. Den går langs hele vestsiden av Oldereidneset. Fjorden har innløp mellom Stabbursnes i nordvest og Reassetnjárga i sørøst og strekker seg tolv kilometer sørover til Lakselv i enden av fjorden.Fjorden er spesielt grunn, særlig langs sidene og i den ytre halvdelen der den bare er opp mot åtte meter på det dypeste. Banak flyplass ligger sør i fjorden, og like nord for denne er fjorden opp mot 27 meter dyp, som er det dypeste punktet i fjorden. Rullebanen på flyplassen strekker seg nesten en kilometer utover i fjorden. Her gjør fjorden en liten sving østover og så sørover igjen på østsida av Banak. Denne delen av fjorden blir kalt Brennelvfjorden. 
E6 går langs vestsiden av fjorden, mens Fv181 går langs østsida av Brennelvfjorden. Innerst i Brennelvfjorden ligger Brennelv og Lakselv. Lakselva munner ut i fjorden vest for flyplassen. 


== Referanser ==
Brennelvfjorden

Brennelvfjorden (nordsamisk: Lavttevuotna, finsk: Lohtivuono) er den innerste delen av Vesterbotn og Porsangerfjorden i Porsanger kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg fire kilometer sørover til Lakselv i enden av fjorden.Fjorden ligger på vestsiden av Oldereidneset og har innløp mellom Langneset i nord og Banakneset i sør, like ved Banak flyplass. Grenda Skogende ligger på østsiden av fjorden. Fjorden er oppkalt etter Brennelva (kvensk Palojoki), som renner ut innerst i fjorden. Kommunesenteret Lakselv ligger sydvest for fjordbotnen. Fjorden er 24 meter på det dypeste, helt ytterst i fjorden, og har langgrunne strandsoner. 
Fylkesvei 98 går langs den indre delen av fjorden, mens E6 går langs vestsiden og Fv 8056 går langs østsiden. 


== Referanser ==
Saharanpur (distrikt)

Saharanpur (hindi: ज़िला सहारन्पूर, urdu: ضلع سهارنپور) er et distrikt i den indiske delstaten Uttar Pradesh. Distriktets hovedstad er Saharanpur. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 3 464 228 innbyggere i distriktet, mot 2 896 863 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 30,71 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 14,59 % i 2011 mot 18,58 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 872 i 2011. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Saharanpur district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Østerbotn

Østerbotn (også skrevet Austerbotn; nordsamisk: Soggovuotna, finsk: Sokkuvuono) er en fjordarm innerst i Porsangerfjorden i Porsanger kommune i Finnmark. Fjorden strekker seg ni kilometer sørover til Østerbotnhalsen i enden av fjorden, et lite stykke øst for Lakselv.Fjorden går langs østsiden av Oldereidneset og har innløp mellom Gáhkkorláttonjárga i vest og Store Bjørnnes i øst. På andre siden av Oldereidneset ligger Vesterbotn og Brennelvfjorden. Austerbotn er mye dypere enn den grunne Vesterbotn og er 106 meter på det dypeste, et godt stykke ut i fjorden. Det ligger flere mindre bosetninger langs fjorden, som Handelsbukt og Fluberg på østsiden, og Hamnbukt på vestsiden. 
Fylkesvei 98 går langs enden og østsiden av fjorden. 


== Referanser ==
Hageredskap

Hageredskap er maskiner og redskaper som blir brukt i private hager og i hagebruk, som for eksempel plenklipper, jordfreser, plog, øks, sag, hekksaks, hakke, spade og rive. De kan være basert på motordrift eller brukes for hånd. Plenklipperen var det første motoriserte hageredskap, men etter hvert er det blitt flere og flere som drives av bensinmotorer eller elektriske motorer.


== Eksterne lenker ==
(en) Gardening equipment and tools – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lawn and garden equipment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Smarte hageredskap - viivilla.no
Pheropsophus verticalis

Pheropsophus verticalis er en av billene i delgruppen (underfamilien) bombardérbiller (Brachininae) i familiegruppen løpebiller. Den har et avansert kjemisk forsvar, evnen til å sprøyte kokende, etsende kjemikalier mot truende fiender.


== Utbredelse ==
Pheropsophus verticalis finnes i Australia.


== Utseende ==
Pheropsophus verticalis har matt svarte dekkvinger, med opphøyde tydelige lengdestriper (riller).  På hver dekkvinge er det en stor orange-røde rund flekk. Bakkanten av dekkvingene har en smal orange-røde kant. Hodet og halsskjoldet er orange-rød med noen mørkere svarte markeringer. Beina og følehornene er orang-røde.


== Levevis ==
Pheropsophus verticalis finnes i tilknytning til åpne solrike lokaliteter. Både de voksne og larvene lever som rovdyr.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Eksterne lenker ==
(en) Pheropsophus verticalis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Pheropsophus verticalis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pheropsophus verticalis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life – Bombardérbiller (Brachininae, Carabidae) – engelskspråklig
Brachininae - fotogalleri - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening
Sarnesfjorden

Sarnesfjorden er en fjord på sørøstsiden av Magerøya i Nordkapp kommune i Finnmark. Den kan regnes som en fjordarm av Porsangerfjorden. Fjorden har innløp mellom Bismarhallen i vest og øya Store Altsula i øst og strekker seg 4,5 kilometer nordvestover til Sarnespollen i enden av fjorden.Fiskeværet Sarnes ligger på nordsiden av fjorden og har gitt fjorden sitt navn. En rekke viker danner den indre delen av fjorden. Fra nord til sør finner en Sarnespollen, Ole Arntsavika, Studentervika og Kobbholet. 
Europavei 69 går langs deler av fjorden.


== Referanser ==
Bergelandsgata

Bergelandsgata (1–51, 10–52) er en gate på Storhaug i Stavanger kommune. Gaten fikk sitt navn i 1861. Gaten har også hatt navnet Bergjelandsgata. Bergelandsgata går fra Nytorget ved Sankt Petri kirke i nord mot krysset ved Birkelandsgata og Erichstrups gate i sør. 
Bergelandsgata ble fra midten av 1800-tallet kjent for sine mange bedehus. 
Navnet uttales opprinnelig «Bergjeland», men skrivenormalen har etterhvert overtatt. Navnet har sitt opphav i en gammel husmannsplass - Bergeland.


== Jesus Verdens lys ==

Lysreklame «Jesus Verdens lys»  viser fremdeles at Bergelandsgaten var byens bedehusgate og skiltet er et av landets eldste lysreklameskilt med historie tilbake til 1920-årene. Skiltet er beholdt av historiske årsaker selv om den opprinnelige eieren Apostolisk Tro forlengst er ute av bygget. Lyse Energi har en avtale om å holde skiltet lysende.


== Klostergården ==
Den 17. november 2006 falt deler av gaten sammen, da det ble utfør bygningsarbeid på en tomt like nedfor veien.  Like før klokken 18 den dagen raste en av to gangtunnel-containere og store masser stein 15 meter ned i det store anleggshullet på hjørnet av Bergelandsgata og Hetlandsgata. To personer ble tatt av raset, men kom fra det med mindre skader.Tomten var Lars Oftedals barndomshjem i Hetlandsgata 4. 
Klostergården inneholder 32 parkeringsplasser i to etasjer. To etasjer med butikker og en restaurant. En etasje med advokatfirma Vierdal AS, og to etasjer med 14 leiligheter, fra 33 til 88 kvadratmeter. Huset ble ferdig i 2009.


== Oppsiden av gata ==
På hjørnet med Nytorget ligger Metroplis, tidligere Møbelmagasinet, Petri skole og Stavanger politikammer.
Stavanger tinghus ligger der Stavanger Amtssykehus lå før Rogaland Sykehus ble bygget. 
Videre holdt Statsarkivet i Stavanger og Stavanger likningskontor til her i mange år.


== Referanser ==
Plaça del Rei

Plaça del Rei er en plass i Barri Gòtic i Barcelona. Den var fra begynnelsen av det andre århundret et av hovedsetene for grevene av Barcelona og herskerne av Kongeriket Aragón. De fleste av bygningene på plassen i dag stammer fra 1300- og 1400-tallet. Rett ved plassen ligger Barcelonas bymuseum. Under Plaça del Rei ligger ruiner  av den romerske bosetninga. Deler av den romerske bymuren er også intakt. Tårnet Mirador del Rei Martí fra 1555 dominerer plassen, og fra toppen er det god utsikt over byen.
Brachinus tenuicollis

Brachinus tenuicollis er en av billene i delgruppen (underfamilien) bombardérbiller (Brachininae) i familiegruppen løpebiller. Den har et avansert kjemisk forsvar, evnen til å sprøyte kokende, etsende kjemikalier mot truende fiender.


== Utbredelse ==
Brachinus tenuicollis finnes i Nord-Amerika.


== Utseende ==
Brachinus tenuicollis har en matt blå-svart farge på dekkvingene. Dekkvingene har en svak antydning til lengdestriper (riller) og litt av bakkroppen stikker fram bak dekkvingene. Kjevene, følehornene, halsskjoldet, hodet og beina har en mer orange farge.


== Levevis ==
Brachinus tenuicollis finnes i tilknytning til åpne solrike lokaliteter. Både de voksne og larvene lever som rovdyr.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Eksterne lenker ==
(en) Brachinus tenuicollis i Encyclopedia of Life 
(en) Brachinus tenuicollis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Brachinus tenuicollis hos ITIS 
(en) Kategori:Brachinus tenuicollis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brachinus tenuicollis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life – Bombardérbiller (Brachininae, Carabidae) – engelskspråklig
Brachininae - fotogalleri - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening
Vanth

Vanth er i etruskisk mytologi en jordgudinne, en ktonisk guddom, som opptrer i ulike former og utgaver i gravkunsten som freskomalerier i gravkamrene og på sarkofagene, og er meget ofte, men ikke alltid, avbildet med vinger.


== Ingen gresk motpart ==
Vanth er en kvinnelig demon i den etruskiske underverden som ofte er ledsaget av enten andre Vanth-figurer eller av en annen demon, Charun (senere referert til som Charu). Både Vanth og Charun er kun sett i ikonografien som begynner rundt år 400 f.Kr., den midterste perioden av etruskisk kunst, skjønt en del tidligere inskripsjoner bærer hennes navn.Vanth hadde ingen direkte motpart i gresk mytologi, men hun er blitt sammenlignet med de greske furier eller erinyer («de rasende»), spesielt de eldste representasjonene, og som også ble avbildet med vinger. Det er likevel en usannsynlig assosiasjon ettersom hun bortimot alltid er vist i etruskisk ikonografi som en menneskekjærlig og villig ledsager, og ikke som hevnende ånd som furiene representerte. 


== Representasjon i kunsten ==
Vanths andre attributter omfattet en fakkel, nøkkel eller skriftrull, og hun er ofte avbildet med blottet bryst med reimer i kryss over brystet, kledd i pelskledde støvler, en kort chiton, og stundom med uten ermer, og hennes kledning har blitt tolket som den til kvinnelig jeger.Hun er involvert i en rekke ulike scener i etruskisk kunst; de mest vanlige typene knytter hennes tilstedeværelse til hendelser som nedslakting og mord, blant annet scener fra den trojanske syklus (se Homer). Stundom er hun vist hvor hun stiger opp fra grunnen i slike sammenhenger, som på askeurnen fra Chiusi. Andre ganger er også vist som en enslig figur som dekorerer begge sider av en askeurne. I andre scener hvor hun deltar involverer møte og følge av den døde, i rollen som psykopomp, som enten går eller rir på en hest, i en vogn eller stridsvogn.Generelt er Vanth assosiert med døden og dødsreisen til den avdøde til underverden, men i en rekke ulike måter. Hun er tilstede i scener som omhandler selve dødsøyeblikket foruten også scener hvor den avdøde allerede er helt død og reiser til underverden. 


== Attributter ==
De objekter som Vanth bærer, som kan være fakkelen, nøkkelen, leserullen eller et sverd, er også knyttet til hennes rolle som veileder til underverden. 
Fakkelen kan bli benyttet for å belyse den mørke vegen for den reisende, skjønt noen forskere har tolket fakkelen som et statussymbol eller en form for symbol på posisjon.Nøkkelen er den som låser opp døren. Leserullen kan være mer avslørende om denne demonens natur og vesen da det i et tilfelle faktisk viser hennes navn på innsiden, vanθ.Vanth kan også bli tolket som en skjebnegudinne og brukt i denne assosiasjonen kan leserullen inneholde den dødes skjebne. Imidlertid, totalt sett blir Vanth avbildet som en ung, levende, ktonisk figur, noen ganger i selskap med andre Vanth-figurer, og noen ganger i følge med Charun. Hun er en guddom som gir trøst, støtte og veiledning for den avdøde i etterlivet på den siste reisen.


== Referanser ==
Brachinus medius

Brachinus medius er en av billene i delgruppen (underfamilien) bombardérbiller (Brachininae) i familiegruppen løpebiller. Den har et avansert kjemisk forsvar, evnen til å sprøyte kokende, etsende kjemikalier mot truende fiender.


== Utbredelse ==
Brachinus medius finnes i Nord-Amerika.


== Utseende ==
Brachinus medius har en mørk blå, metallisk farge på dekkvingene. Dekkvingene har en svak antydning til lengdestriper (riller) og litt av bakkroppen stikker fram bak dekkvingene. Kjevene, halsskjoldet, hodet og beina har en mer lys orange farge uten noen mørkere flekker. Følehornene er mørkere (blekt svart) og har en fin lys orange farge mellom hvert antenneledd. Det første leddet, nærmest hodet er helt lyst og ogange.


== Levevis ==
Brachinus medius finnes i tilknytning til åpne solrike lokaliteter. Både de voksne og larvene lever som rovdyr.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Eksterne lenker ==
(en) Brachinus medius i Encyclopedia of Life 
(en) Brachinus medius i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Brachinus medius hos ITIS 
Brachinus medius – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life – Bombardérbiller (Brachininae, Carabidae) – engelskspråklig
Brachininae - fotogalleri - engelskspråklig
Norsk entomologisk forening