Ekhidna

Ekhidna (gresk: Ἔχιδνα, «hunn-slange») var et monster i gresk mytologi, halvt kvinne, halvt slange, kjent som «alle monstres mor» ettersom hun var tilskrevet som mor til alle andre monster i greske myter. I Hesiods Theogonien ble hun beskrevet som:

«...den rasende gudinnen Ekhidna som er halvt nymfe med glitrende øyne og lyse kinner, og dessuten halvt en stor slange, stor og fryktelig, med spettet skinn, spiser rått kjøtt på hemmelige steder under jorden. Og der har hun en grotte så dypt under et uthult fjell langt fra udødelige guder og dødelige menn. Der, hadde gudene forordnet henne et herlig hus å bo i; og hun holdt vakt i Arima under jorden, fryktelige Ekhidna, en nymfe som ikke dør, ei heller blir eldre alle sine dager.» I henhold til Bibliotheca var Ekhidna datter av Tartaros (en del av underverden) og Gaia, mens i henhold til Hesiod var hennes foreldre enten Forkys og Keto eller Krysaor og najaden Kallirhoe. Ytterligere en annen redegjørelse hevdet at hennes foreldre var Peiras og Styx, i henhold til Pausanias som åpnbart ikke kjente til at Peiras tilhørte hennes fars familie. Ekhidna var en drakaina (en kvinnelige drage) med ansiktet og torsoen til en vakker kvinne (avbildet med vinger i arkaiske vasemalerier) og kroppen til en slange, tidvis med slangehaler. Hun er tidvis beskrevet, slik Károly Kerényi har merket seg, i arkaiske vasemalerier som et par ekhidnaer som utfører hellige ritualer i en vingård mens det motsatt side av vasen er det geiter som angriper vinrankene. denne ktoniske utgaven i flertall synes å representere vingårdens beskyttere.
Stedet for hennes grotte kaller Homer for «Arima, avgrunnen til Tyfon». Da Ekhidna og hennes venn angrep Olympos slo Zevs dem tilbake og straffet Tyfon ved å forsegle ham under vulkanen Etna på Sicilia. Imidlertid tillot Zevs Ekhidna og hennes barn å leve som en utfordring til framtidige helter. I henhold til Hesiod var hun udødelig nymfe uten alder, i henhold til Bibliotheca pleide Ekhidna å «frakte forbipasserende» inntil hun ble drept hvor hun sov av Argos Panoptes, en kjempe med hundre øyne.


== Avkom ==
Med Tyfon ble Ekhidna mor til en rekke kjente uhyrer og monstre fra gresk mytologi, men kildene er selvmotsigende til en del av dem:

Orthos — hund med to hoder som voktet kyrne til Geryon.
Kerberos — hund med tre hoder som voktet portene til Hades.
Den lerniske Hydra — slange med mange hoder, og når et av hodene ble hogd av, vokste to nye ut.
Kimæren — et ildsprutende uhyre som var en del løve, en del geit og en hale som endte i et slangehode.
Den kaukasisk ørn — en ørn som hver dag spiste på leveren til Prometheus.
Hus Krommyon eller den krommyonske sugge — ei farlig purke som ble drept av Thesevs.
Gorgonene — i henhold til Hyginus var disse barna av Ekhidna.
Den kolkisiske drage — en drage i Kolkis som voktet Det gylne skinn.
Skylla — i henhold til Hyginus var Skylla datter av Ekhidna.
Den teumessiske rev — en stor rev som var forutbestemt til aldri å bli fanget.Andre uhyrer som tidvis også er lagt på Ekhidna og Tyfon er sfinksen og løven fra Nemea. Imidlertid er Hesiods genealogi uklar her; han sier disse to hadde Orthos som far, men han har blitt ulikt lest som at han sier at Ekhidna, Kimæren og selv Keto var deres mor.Ladon, dragen som voktet de gylne eplene i hesperidenes hage ble også født av Ekhidna med Tyfon, i henhold til Pseudo-Apollodorus og Hyginus men i henhold til Hesiod var Ladon avkommet til Keto og Forkys.


== Annet ==
Under skrivemåten Echidna på engelsk har hun gitt navn til en art maurpiggsvin.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pseudo-Apollodorus: Bibliotheca, i engelsk utgave som Apollodorus, The Library, with an English Translation by Sir James George Frazer, Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1921
Hesiod: Theogonien, i engelsk utgave ved Athanassakis, Apostolos (2004): Hesiod, Theogony ; Works and days ; Shield, JHU Press. ISBN 978-0-8018-7984-5; eller Caldwell, Richard (1987): Hesiod's Theogony, Focus Publishing/R. Pullins Company. ISBN 978-0-941051-00-2.
Clay, Jenny Strauss (2003): Hesiod's Cosmos, Cambridge University Press. ISBN 978-0-521-82392-0.
Grimal, Pierre (1996): «Echidna» i: The Dictionary of Classical Mythology, Wiley-Blackwell, ISBN 978-0-631-20102-1. s. 143
Homer: Iliaden, i gjendiktning ved P. Østbye, Aschheoug 1980
Hyginus, Gaius Julius: The Myths of Hyginus. Red. og overs. Mary A. Grant, Lawrence: University of Kansas Press, 1960.
Kerenyi, Karl (1951): The Gods of the Greeks, Thames and Hudson, London.
Morford, Mark P. O.; Lenardon, Robert J. (2007): Classical Mythology, 8. utg., Oxford University Press, ISBN 978-0-19-530805-1.
Pausanias: Description of Greece, engelsk overs. av W.H.S. Jones, Litt.D., and H.A. Ormerod, M.A., i 4 bind, Cambridge, MA, Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. 1918.
Rose, Herbert Jennings (1992): «Echidna» i: The Oxford Classical Dictionary, Hammond and Scullard (red), 2. utg., Oxford University Press. ISBN 0-19-869117-3
Smith, William (1873): «Echidna» i: Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology, London.


== Eksterne lenker ==
«Echidna», Theoi Project