jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jelena Khrustaljova

Jelena Vladimirovna Khrustaljova (russisk: Елена Владимировна Хрусталёва; født 28. september 1980 i Krasnojarsk) er en russisk, hviterussisk og kasakhstansk tidligere skiskytter.
Under OL i Vancouver 2010 tok hun sølv på normaldistansen bak norske Tora Berger. Khrustaljova skjøt fire fulle hus og gjorde et godt løp med et tidlig startnummer. Det var hennes eneste medalje i et internasjonalt mesterskap på elitenivå, og også hennes eneste pallplassering i verdenscupen.
Hun hadde ellers to sjetteplasser som sitt beste resultat i verdenscupen og et av dem ble prestert under VM i Pyeongchang i 2009. Hun har også tatt fem gullmedaljer i europamesterskap og to gull i asiamesterskap.


== Karriere ==
Khrustaljova gjorde sin internasjonale debut for Russland under Junioreuropamesterskapet i 2000, hvor hun tok gull på normaldistansen foran norske Tora Berger. Hun var også ankermann på det russiske laget som vant stafetten. Under juniorverdensmesterskapet samme år tok hun sølv på jaktstarten og hun var med på å ta sølv på stafetten.
Khrustaljova konkurrerte for Hviterussland fra og med sesongen 2001/02. Samtidig debuterte hun i verdenscupen med en 36.-plass på sprinten i Hochfilzen. Hun tok sine første verdenscuppoeng med en 24.-plass på sprinten i Ruhpolding i 2002. Samme sesong tok hun sin første topp-ti plassering i verdenscupen, en sjuendeplass på normaldistansen i Antholz. På jaktstarten i samme verdenscuprunde tok hun sin beste plassering i verdenscupen, en sjetteplass.
Hun deltok i OL i Salt Lake City i 2002, og det var hennes første store mesterskap. Selv om det var mindre enn en måned etter rennene i Antholz, greide hun ikke å oppnå lignende plasseringer. Hun endte opp med en 33.-plass på sprinten, en 30.-plass på jaktstarten og hun gikk ankeretappen for det hviterussiske laget som ble nummer sju på stafetten.
Etter OL tok det nesten fire år før hun gikk verdenscuprenn igjen, men i denne perioden gikk hun mange europacuprenn for Russland og hun tok blant annet tre gull i europamesterskap. Hennes beste resultat i et vanlig europacuprenn er imidlertid bare en andreplass. Da hun var tilbake i verdenscupen i desember 2006, konkurrerte hun for Kasakhstan. I comeback-sesongen 2006/07 ble hun nummer 82 i verdenscupen sammenlagt etter middelmådige plasseringer.
I den påfølgende sesongen ble hun nummer 52 og i sesongen 2008/09 ble hun nummer 51. Hun oppnådde flere topp-20 plasseringer, og under VM i Pyeongchang i 2009 tok hun sitt beste resultat i mesterskapssammenheng, en sjetteplass på normaldistansen. Med fire fulle hus greide hun å kopiere sitt karrierebeste i verdenscupen fra Antholz i 2002. Under OL 2010 tok hun sølv på normaldistansen.


== Meritter ==


=== Olympiske leker ===


=== Verdensmesterskap ===


=== Europamesterskap ===


=== Juniorverdensmesterskap ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jelena Khrustaljova – Olympedia 
(en) Jelena Khrustaljova – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jelena Khrustaljova – IBU 
(en) Jelena Khrustaljova – biathlon.com.ua
Donau-klassen

Donau-klassen er en klasse av russiske motorskip for persontransport på elverDen er oppkalt etter elven Donau.
Todekks frakt- og passasjerskip ble bygget i Ungarn i perioden 1959–1965.


== Referanser ==
Durex

Durex er varemerkebeskyttet navn på en rekke kondomer laget av Storbritannia-baserte multinasjonale SSL International.
Durex er et merke av kondomer og personlige smøremidler som eies av Reckitt Benckiser. Kondomene ble først laget i Paris i 1908 før de ble kjøpt ut av det nå nedlagte britiske selskapet Colman's. Den ble deretter utviklet i London under tilsyn av London Rubber Company og British Latex Products Ltd, hvor den ble produsert mellom 1932 og 1994. London Rubber Company ble dannet i 1915, og merkenavnet Durex ("Durability, reliability, and excellence") ble lansert i 1929, selv om London Rubber ikke begynte å produsere kondomer av eget merke før i 1932, i samarbeid med en gummiteknologistudent fra Polen ved navn Lucian Landau. Den første boken om The London Rubber Company og historien til Durex-kondomer, skrevet av Jessica Borge, ble utgitt i september 2020 av McGill-Queen's University Press. Navnet, som London-Rubber Company varemerkebeskyttet i 1929, er et Teleskopord av "Durability, Reliability, and Excellence", men noen personer misforsto det med å være "Durable Latex".


== Se også ==
Femidom
Prevensjon


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Durex – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Reichszeugmeisterei

Reichszeugmeisterei, forkortet RZM, var en organisasjon under det tyske nazistpartiet NSDAP som sto for organisering og distribusjon av klær, effekter og utstyr til partiet og andre nasjonalsosialistiske organisasjoner i Hitler-Tyskland mellom 1934 og 1945.
Organisasjonen var kun en administrativ enhet, og ble opprettet i 1934. Det lå på Tegernseer Landstrasse 210 i München, og første leder var Reichszeugmeister (riksmaterialmester) Richard Bochner. Han ble senere erstattet av SA Obergruppenführer Wilhelm Helfer. Samtidig ble det forbudt å produsere, lagre eller selge NSDAP effekter uten partiets godkjennelse. Brudd på dette kunne gi inntil to år i fengsel. NSDAP åpnet en butikk som solgte RZM-effekter på Schwanthalerstrasse 53-55 i München. De meste av RZM-effekter ble solgt gjennom frittstående butikker som var godkjente av RZM.

Effekter som ble styrt av RZM var: flagg, dolker, uniformer og utstyr til disse, merker, feltutstyr som drikkeflasker, matbokser og spader og musikkinstrumenter. Alt utstyr som ble styrt av RZM skulle ha enten stemplet eller påsatt merke med en RZM-kode som identifiserte produsenten. Vanlig var feks RZM M4/72 hvor 72 er identifikasjonsnummeret/produsentnummeret til selskapet Wilhelm Deumer fra Lodenscheid, og M4 står for metall (M) og beltespenne (4). Selskapene kunne ha forskjellige id-nummer for de forskjellige typer effekter. RZM-merkingen kunne også ha et nummer tilslutt som var de to siste tallene i året effekten ble produsert. Det ble også laget RZM-merking til spesielle effekter laget på bestilling, som feks SS-effekter, og disse hadde SS etter RZM i produksjonskoden. Når det var merker som ble påsatt stoff-effekter var det ofte også et serienummer på merket.
RZM gjorde mye penger på sitt virke, de hadde også egen avis hvor de mer eller mindre presset produsentene til å kjøpe annonseplass. Selskap som produserte RZM-effekter måtte også betale andel av effektsalget til RZM.
RZM ble lagt ned i 1945 som følge av Tysklands tap i andre verdenskrig. Bygget ble brukt av amerikanske styrker under okkupasjonen av Tyskland etter 1945, og fikk navnet McGraw-kasernen. I 2009 er bygget en del av politihovedkvarteret i München, og deler av den er leiligheter for Studentenwerk München (studentorganisasjon).


== Se også ==
Heereswaffenamt


== Kilder ==
Germanmilitariacollectibles – The Nazi Party and the RZM
Wehrmacht Awards
Birr

Birr har flere betydninger:

Birr (myntenhet), valuta i Etiopia
Birr (Irland) Småby i Irland.
Birr (Sveits) Kommune i Sveits.
Efferent

Efferent (fra latin efferentem, nominativ efferens) er et anatomisk begrep som viser til noe som leder utover, eller bort fra, eksempelvis nerver eller blodårer. Motsatt av afferent, som leder inn til eller innover.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Efferent», Wiktionary
Sigrið av Skarði Joensen

Sigrið av Skarði Joensen (født 12. mai 1908 i Klaksvík, død 3. juli 1975 i Tórshavn) var en færøysk journalist, lærer og feminist.
Sigrið ble født i Fagralíð i Klaksvík på Færøyene i 1908, som datter av Súsanna Kathrina Jacobsen (1876–1978) og Símun av Skarði (1872–1942). De var begge på den tiden lærere ved den midlertidige folkehøgskolen på Færøyene, som på det tidspunktet lå ved Fagralíð i Klaksvík. Folkehøgskolen flyttet i 1909 til hovedstaden Tórshavn, hvor den ble til Føroya Fólkaháskúli, og familien flyttet etter.
Etter å ha tatt examen artium i Danmark i 1927, begynte Sigrið av Skarði å studere historie og engelsk ved Københavns Universitet. Hun avbrøt disse studiene, men begynte uansett å undervise i disse emnene i 1941. Tidlig begynte hun å engasjere seg innenfor journalistikken. I avisen Føroya Socialdemokratur skrev hun i 1929 en artikkel om anarkistene Sacco og Vanzetti som ble henrettet i USA i 1927. Hun engasjerte seg også i den færøyske språkstriden, og skrev en artikkel om saken i 1938. Språkstriden ble avsluttet kort tid senere i det færøyske språkets favør.
Hun giftet seg med politikeren Sigurð Joensen (1911–1993) i 1938, og fikk med ham barna Elspa (1939), Lív (1942), Búgvi (1945), Turið (1946), Sjúrður (1947), Bergljót (1950) og Inga Rósa (1953). Under Andre verdenskrig ble kontakten mellom tysk-okkuperte Danmark og britisk-okkuperte Færøyene brutt. Mange færøyinger (for det meste unge studenter) kom seg dermed ikke tilbake til hjemlandet, og måtte forbli i Danmark resten av krigen, selv om studiene deres kunne være avsluttet. Sigrið og ektemannen Sigurð var aktive i Føroyingafelagið (en forening for færøyinger i København), samt den færøyske studentforeningen. Fra 1941 til 1946 publiserte den færøyskspråklige avisen Búgvin, som Sigrið skrev historiske og tidsaktuelle artikler for. Periodevis var hun også oversetter, og oversatte Sigert Paturssons beretninger fra en reise til Sibir i 1901. 
Familien flyttet til Færøyene i 1948, og Sigrið av Skarði Joensen fortsatte der sin journalistiske aktivitet i avishuset Ungu Føroyar. Hun var med på å stifte kvinneforeningen Kvinnufelagið, som bygde videre på Helena Paturssons ideer. Sigrið var også redaktør i Kvinnutíðindi frem til 1959. På 1950-tallet arrangerte Sigrið kurs for jevnaldrede kvinner i litteratur og språk. Hun underviste i latin på ungdomsskolen i Tórshavn, og en sangskole ble opprettet på hennes initiativ og interesse for færøysk folkedans og -sang. Mannen Sigurð var politiker for Tjóðveldisflokkurin, og satt flere perioder i Tórshavn bystyre og Lagtinget. Sigrið prøvde også å bli valgt, men satt flere år i ungdomsrådet.


== Eksterne lenker ==
Sigrið av Skarði Joensen i Dansk Kvindebiografisk Leksikon
Sigurð Joensen

Jóhan Hendrik Sigurð Joensen (født 27. april 1911 ved Gjógv, død 1. oktober 1993 i Tórshavn) var en færøysk landsrettssakfører, forfatter og politiker (Tj.).
Han var sønn av fisker Kristian Jóhan Joensen og hustru Elspa Maria Weihe. Han giftet seg i 1938 med journalist Sigrið av Skarði, datter av folkehøyskolelærerne Símun av Skarði og Sanna Jacobsen. Flere av deres barn og barnebarn har gjort seg gjeldende innen færøysk kulturliv, deriblant litteraturhistoriker Turið Sigurðardóttir, lyriker og skuespiller Sigri Mitra Gaïni og sosialantropolog Firouz Gaïni. Datterdatteren Sólrun Jákupsdóttir Petersen er gift med Danmarks tidligere statsminister Lars Løkke Rasmussen.
Etter folkeskolen dro han til sjøs i noen år. Som 19-åring gikk han en vinter på Føroya Fólkaháskúli før han dro til Danmark, hvor han tok studentereksamen i 1934 og studerte noe engelsk, gresk og latin. Han stiftet familie mens hans og ektefellen bodde i Danmark og tok juridisk embedseksamen ved Københavns Universitet i 1944. Under den andre verdenskrig ble kontakten mellom det tyskokkuperte Danmark og de britiskokkuperte Færøyene brutt, så mange færøyinger, deriblant ekteparet Joensen, måtte bli værende i Danmark. De engasjerte seg i den færøyske foreningen i København, Føroyingafelagið, og den færøyske studenterforeningen. Mellom 1941 og 1946 utgav de i fellesskap det færøyskspråklige tidsskriftet Búgvin. Han var dessuten fullmektig ved København rådhus. I 1948 flyttet paret tilbake til Færøyene. Sigurð Joensen ble fullmektig hos landsrettssakfører Leif Waagstein i Tórshavn, og åpnet siden sin egen sakførerforretning, som han drev frem til 1984.Sammen med Erlendur Patursson, Jákup í Jákupsstovu og Hanus við Høgadalsá var Joensen i 1948 med på å danne det separatistiske partiet Tjóðveldisflokkurin, i protest mot at Færøyene ikke fikk sin uavhengighet etter folkeavstemningen i 1946. Joensen var innvalgt på Lagtinget fra Norðurstreymoy fra 1958 til 1970.Han skrev flere barnebøker, som han ble tildelt Barnabókaheiðursløn Tórhavnar býráðs for i 1977. Han skrev ellers en mengde dikt og noveller. Etter hans død ble et utvalg av hans prosa og lyrikk utgitt i tobindsverket Eg stoyti heitt, samlet av datteren Turið Sigurðardóttir, hvilket han posthumt ble tildelt M.A. Jacobsens Heiðursløn for i 1987. Datteren har senere utgitt flere av hans verk.


== Bibliografi ==
1958 – Gráa dunna, barnebok.
1959 – Kálvamuan, barnebok.
1959 – Lítli Sjúrður, barnebok.
1959 – Lambamæið, barnebok.
1987 – Eg stoyti heitt, 2 bind, dikt.
1991 – Hvíti tarvur.
1991 – Smálombini.
1998 – Tekstir 1940–1992.
1998 – Kjørbreyt.


== Referanser ==
ITMRD

ITMRD er et akronym for den internasjonalt anerkjente strukturen for organisering av tekst i vitenskapelige artikler der artikkelen rapporterer resultater fra empiriske undersøkelser. Strukteren avspeiler de viktigste elementene i de empiriske undersøkelsene og gjør det enklere og raskere for en leser å finne de ulike elementene i undersøkelsen.


== ITMRD ==
ITMRD er et akronym og står for fem sentrale elementer. De fem elementene og deres innhold er:

Introduksjon – en begrunnelse for artikkelen og dens problemstilling.
Teori – en diskusjon av statusen på feltet og forventningene til resultatene.
Metode og materiale – en diskusjon av de metoder som er benyttet og en presentasjon av datamaterialet.
Resultater – en presentasjon av de funn som er gjort.
Diskusjon – en diskusjon av resultatene i lys av forventningene og en diskusjon av implikasjonene.Akronymet avspeiler de viktigste delene som en teksten i en vitenskapelig artikkel er bygget opp av. Enkelte artikler kan være så omfattende at deler av de fem elementene er brutt ned på underkategorier. Det er vanlig at stikktitlene i en artikkel direkte avspeiler disse elementene.


== Varianter ==
Det finnes variasjoner av ITMRD-strukturen, men de grunnleggende elementene er uansett de samme.


=== IMRD / IMRaD ===
Det er vanlig å inkludere T'en i atferdsvitenskapene for å understreke nødvendigheten av teorier for å begrunne hypoteser og tolke resultater. I eksperimentelle fag som naturvitenskapene og medisin er det ikke vanlig å inkludere T'en – IMRD – fordi det er eksperimentet som dokumenterer årsaker og sammenhenger og ikke primært tolkning gjennom teori.
Det er også vanlig å inkludere en liten 'a' for å indikere et 'and' og dermed gjøre uttalen lettere: IMRaD.


=== AITMRD / AIMRaD ===
I enkelte disipliner er også artikkelens sammendrag viktig. Det uttrykkes igjen på engelsk ved 'Abstract'. Framstillingen blir da AITMRD eller AIMRaD. Når forskeren ønsker å få oversikt over et fagfelt, er sammendraget helt nødvendig for å kunne tilegne seg hovedtrekkene og hovedfunnene i en artikkel. Ofte er det slik at sammendraget følger ITMRD-strukturen setning for setning innenfor den knappe ord-rammen som sammendraget skal formidles gjennom.


=== Kulturell variasjon ===
Enkelte forskere vil hevde at det er kulturelle forskjeller mellom de ulike vitenskapelige disiplinene. Disse kulturelle forskjellene har igjen konsekvenser for hvordan vitenskapelige tekster er organisert og hvordan innholdet er formulert. En av påstandene i denne forskningen er at "disiplin er viktigere enn språk for å forklare likheter og forskjeller mellom" vitenskapelige artikler.


== Se også ==
IMRAD


== Litteratur ==
Lindstad, Siri: «Malstyring» i: Forskerforum. Tidsskrift for forskerforbundet Nr. 5 mai 2010, ss. 10-15


== Referanser ==
Viivi Luik

Viivi Luik (født 6. november 1946 i Tänassilma i Viiratsi/Viljandimaa i Estland) er forfatter og lyriker.
Viivi Luik er av bondebakgrunn. Den tidlige skolegang hadde hun i hjemtraktrene, og så gikk hun på gymnaset i  Tallinn. Deretter var hun bokholder og arkivar. Siden 1967 har hun livnært seg av sitt forfatterskap.
Viivi Luik skrev sine første dikt i 1962. I 1965 kom hennes første bok. Frem til sin 40-årsdag skrev forfattet hun rundt 400. Hennes romaner befatter seg om tilstandene og stemningene i sovjettiden. Hun ble etterhvert kjent internasjonalt.
Viivi Luik er gift med forfatteren og diplomaten Jaak Jõerüüt (født 1947).
Luik ble i 1988 tildelt Juhan Liiv-lyrikkprisen og i 1992 Den estniske stats kulturpris.


== Verker ==
Ti lyrikkbind, tre romaner, dessuten essays, hørespill og barnebøker.

Pilvede püha (diktsamling, 1965)
Taevaste tuul (diktsamling, 1966)
Hääl (diktsamling, 1968)
Lauludemüüja (diktsamling, 1968)
Ole kus sa oled (diktsamling, 1971)
Pildi sisse minek (diktsamling, 1973)
Leopold (barnebok, 1974)
Salamaja piir (fortelling, 1974)
Vaatame mis Leopold veel räägib (barnebok, 1974)
Põliskevad (diktsamling, 1975)
Leopold aitab linnameest (barnebok, 1976)
Luulet 1962–1974 (antologi, 1977)
Maapäälsed asjad (diktsamling, 1978)
Tubased lapsed (barnebok, 1979)
Rängast rõõmust (diktsamling, 1982)
Kõik lood Leopoldist (barnebok, 1984)
Seitsmes rahukevad (roman, 1985)
Kolmed tähed (barnebok, 1987)
Ajaloo ilu (roman, 1991)
Inimese kapike (essays, 1998)
Maa taevas: luulet 1962-1990 (antologi, 1998)
Elujoon: valitud luuletused 1962–1997 (antologi, 2005)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Internetside om Viivi Luik (estisk og tysk)
Drogheda

Drogheda (irsk Droichead Átha) er en industri- og havneby i Irland. Byen ligger i County Louth i  Leinster på østkysten av Irland, 56 km nord for Dublin. Byen har 35 090 innbyggere (2006) og er den sjette største i landet, så vidt større enn Dundalk, som er administrasjonssete i County Louth, med 35 085 innbyggere (2006).Elva Boyne renner gjennom byen og frem til 1898 var byen delt mellom County Meath og County Louth, siden grensa mellom dem gikk langs elva. 


== Historie ==
Byen ligger nær byen Newgrange. En gravhaug fra ca. 3200 f.Kr. en handelsplass og en bosetning har eksistert på stedet siden romertida og ble da kalt Inver Colpa. Selve byen ble grunnlagt i 911 av vikinger og fikk offisiell bystatus i 1194.Det irske parlamentet flyttet til byen i 1494. Byen ble beleiret to ganger under de irske krigene. Under den andre beleiringen ble den erobret av Oliver Cromwell i september 1649 som en del av Cromwells erobring av Irland, der Cromwell massakrerte de rojalistiske styrkene. Slaget ved Boyne i 1690 stod bare 6 km vest for byen ved bredden av elva Boyne ved Oldbridge. 
Drogheda sitt byvåpen viser en stjerne og en halvmåne og har sitt opphav fra Rikard I av England (Løvehjerte), da Drogheda fikk bystatus i Hugh de Lacys regjeringstid i 1194.Jarledømet Drogheda ble dannet i 1661.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Drogheda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en)  Drogheda hos Wikivoyage
Turisme i Drogheda
Arkitektur i Drogheda
Havna i Drogheda
Drogheda handelskammer
Agrisjå

Agrisjå er en fagmesse for landbruket som avholdes hvert tredje år i Stjørdal i Nord-Trøndelag.
Landbruksmesser har lange tradisjoner i Stjørdal. Både i 1925 og 1935 ble det avholdt landbruksutstillinger, da med større fokus på lokalhistoriske gjenstander enn landbruk. I sin nåværende form gikk det første arrangementet av stabelen i 1984. Fram til 2006 gikk messen under navnet Trøndersk Landbruk, men fra da av ble navnet Agrisjå.
Agrisjå samler store maskin- og tjenesteleverandører innen landbruket, foruten et betydelig innslag av husflid og gårdsmat. Agrisjå er dessuten kjent for å ha en omfattende mønstring av husdyr. Agrisjå drives av selskapet Trøndersk Landbruk AS, som eies av Felleskjøpet Agri, TINE SA, Nortura SA, Fylkesmannen i Nord-Trøndelag, Sør-Trøndelag Landbruksselskap og landbruksorganisasjonene i Stjørdal.
Agrisjå 2011 hadde over 35 000 besøkende i løpet av de tre messedagene. Det ble solgt maskiner, varer og tjenester for anslagsvis 200 millioner kroner i løpet av messedagene.
Neste Agrisjå avholdes i august 2017.


== Eksterne lenker ==
Nettsted
Salemmarsjen

Salemmarsjen er en årlig demonstrasjon i den svenske byen Salem, som har blitt gjennomført siden 2000 i tilknytning til årsdagen for mordet på Daniel Wretström, som var en svensk 17-åring som ble drept av en ungdomsgjeng med innvandrerbakgrunn i 2000. Demonstrasjonen arrangeres av Salemfonden, som beskriver formålet som å demonstrere «mot svenskhat och det urskillningslösa svenskfientliga våldet». Flere av organisasjonene som deltar har blitt beskrevet som nasjonalister, rasister, nynazister eller nazister (selv om marsjens offisielle formål i seg selv ikke har noe med nazisme i historisk forstand å gjøre, men snarere er uttrykk for en generell innvandringsmotstand). Salemmarsjen har fått medieoppmerksomhet fordi det ofte har kommet til voldelige sammenstøt med motstandere på ytre venstre fløy (bl.a. Antifascistisk aksjon) og som følge av dette store politioppbud i tilknytning til arrangementet.


== Referanser ==
Kauksi

Kauksi (tysk Kauks) er en liten landsby (estisk: küla) i det estiske fylke Ida-Viru. Den ligger i landkommunen Iisaku. Kauksi har 59 innbyggere (pr 1. januar 2006). Den ligger ved nordre bredd av Estlands største innsjø, Peipus (Peipsi järv).
Kauksi ble første gang nevnt i 1543 i et gammelt historisk dokument. I 1732 tilhørte landsbyen landgodset  Maidla. På 1700-tallet ble et eget gods etablert rett ved Peipus og i selve Kauksi. Det var eid av den  russiske adelsmann Michailo Rudneff. Godset hadde en egen havn med fergeforbindelse til Tartu.
Kauksi er et yndet turistmål om sommeren. Stedet ligger én km fra riksveien mellom Tartu og Jõhvi. Herfra løper en nesten ubrutt sandstrand langs Peipus' bredder helt til  Vasknarva. Luft- og vanntemperaturene er i gjennomsnitt høyere enn ved noen annen estisk badestrand. I 1961 ble det åpnet et turistsentrum i Kauksi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Utførlig beskrivelse (estisk)
Turisme i Kauksi (estisk, engelsk, tysk, russisk)