jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Johan From

Johan From (født 17. mai 1953 i Odda) er en norsk professor med filosofisk doktorgrad i statsvitenskap. Han er ansatt som professor ved Handelshøyskolen BIs Institutt for kommunikasjon, kultur og språk, og arbeider spesielt innen fagfeltet skoleutvikling.


== Bakgrunn ==
From er utdannet cand.polit. innen statsvitenskap fra Universitetet i Bergen med hovedfag i offentlig administrasjon og organisasjonskunnskap (1980). Han ble tildelt filosofisk doktorgrad (ph.d) i 1999 med doktorgrad i Contemporary European Studies, samtidsvitenskap, fra Universitetet i Sussex i England.
Etter endt hovedfag arbeidet From fram til 1985 ved Norsk institutt for by- og regionforskning. Deretter var han til 1989 ansatt i Justisdepartementet der han var leder for forsknings- og utviklingsenheten. I 1990 ble han ansatt som førsteamanuensis ved Institutt for offentlige styringsformer ved Handelshøyskolen BI. Fra 1998 til 2001 var han instituttleder samme sted. From ble i 2003 professor. Han flyttet i 2006 til Institutt for kultur, kommunikasjon og språk.     
Froms vitenskapelige forskning har vært basert på offentlig omstilling og styring, og var med i prosessen rundt omstillingen av Telenor. Han har også arbeidet mot EUs integrasjon og utviklingpolitikk.


== Bibliografi i utvalg ==
med Kjell Eliassen (red.). The Privatisation of European Telecommunications. Ashgate. London. 2007.
med Nick Sitter (red.). Europe's Nascent State? Public Policy in the European Union. Gyldendal Norsk Forlag. Oslo. 2006.
Hvor moderne? Konkurranseutsetting i offentlig sektor. Abstrakt forlag. 2003.
«Decision Making in a Complex Environment: A Sociological Institutionalist Analysis of Competition Policy Decision Making in the European Commission»". Journal of European Public Policy. Bd 9, nr 2. 2002.
«The Role of the EU Competition Directorate General (DG IV) in Implementing EU Competition Policy. A Case Study on Public Monopolies»." Dissertation submitted for the degree of Doctor of Philosophy in Contemporary European Studies. University of Sussex, Sussex European Institute. 1999.
Politisamarbeid og europeisk integrasjon. Fremveksten av justis- og innenrikssamarbeid i EU, Europol og Schengen. Ad Notam/Gyldendal. Oslo. 1996.
EØS og lokalforvaltningen: gjensidig påvirkning? Utfordringer, muligheter og innflytelse for kommunesektoren. Kommuneforlaget. Oslo. 1995.
«Regional planlegging – kunsten å ro utan årer». NordREFO. Oslo. 1985.


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Johan From i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Johan From i BIBSYS
Ansatteside BI
Nevada Solar One

Nevada Solar One er et solkraftverk i Nevadaørkenen utenfor Las Vegas. Dette 64 megawatts anlegget er det største solenergiprosjektet bygd i USA siden 1991 og er det tredje største i sitt slag i verden. Nevada har som mål at innen 2013 skal 20% av strømforbruket dekkes av fornybare energikilder, og 5% fra solenergi. Anlegget sto ferdig i juni 2007 og ble koblet til strømnettet. Med en nominell kapasitet på 64 megawatt produserer anlegget mer enn 130 000 megawattimer per år, noe som dekker årsforbruket til mer enn 14 000 husstander i USA. Nevada Solar One har ingenting med Solar One å gjøre.
Strømmen genereres av andregenerasjons traukollektorer, 219 000 parabolske speil og 18 000 mottagertuber. Til sammen dekker dette 375 mål. Anlegget har kun 30 minutters termisk lagring for å eliminere effekten av forbipasserende skyer, og en liten naturgassvarmer som hovedsakelig benyttes til beskyttelse mot frost. Grunnen til at naturgassvarmeren ikke brukes til å hjelpe strømproduksjonen er for å
oppnå Nevadas målsetninger om at fornybar energi kun kan suppleres med 2 % ikke-fornybar energi.


== Historie ==
Anlegget ble koblet til strømnettet for kommersiell bruk når anlegget ble ferdig i juni 2007. Det ble konstruert over en periode på 16 måneder. Det totale arealet av anlegget dekker omtrent 1,6 kvadratkilometer og av dette dekker solfangerne rundt tre firedeler, tilsvarende 200 fotballbaner.


== Teknologi ==
Nevada Solar One bruker 760 parabolske trau, og mer enn 180 000 speil, for å konsentrere solstrålene på rør som løper sidelengs over trauene. Rørene inneholder et varmeoverføringsfluid. Disse spesielle rørene, produsert av glass og stål, ble designet og produsert av Solel Solar Systems[1] og også av Schott Glass. Bevegelseskontroll ble levert av Parker Hannifin, av komponenter fra Ansco Machine Company. Anlegget bruker 18 240 av disse fire meter lange rørene.
Ved å benytte seg av termiske lagringssystem kan solkraftverk generering av kraft bli forlenget opp til hele natten gjennom for 24 timers kraftproduksjon. Gitt Nevadas land- og solressurser har staten muligheten til å produsere mer enn 600 gigawatt ved å bruke solvarmekonsept lik den brukt i Nevada Solar One.Ni anlegg basert på parabolske konsentratorer har med godt resultat operert kommersielt i Mojaveørkenen,California, siden 1984 med en kombinert kapasitet på 345 megawatt. Andre parabolske traufarmer som har blitt lagt frem er to 50 megawatts anlegg i Spania og et 100 megawatts anlegg i Israel.


== Se også ==
Solenergi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Nevada Solar One – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bislet høgskolesenter

Bislet høgskolesenter var en høgskoleoverbygning for flere tidligere høgskoler med profesjonsutdannelser. Det første enheten ble etablert i 1991, mens den største fellesenheten eksisterte fra 1992 til 1994, før senteret ble en del av Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet. Professor Anders Breidlid var Bislet høgskolesenters rektor fra 1992-1994..
Høgskolesenteret omfattet utdanninger til fysioterapeut, mensendieckfysioterapeut, ortopediingeniør, radiograf, bioingeniør, ergoterapeut og allmennlærerutdanning.
Flere av utdanningene hadde hatt store omorganiseringer og sammenslåinger i tillegg til flyttinger i forkant av etableringen av høgskolen: 

Sagene lærerhøgskole og Oslo lærerhøgskole ble slått sammen til én utdanning ved innflyttingen i 1992. Sammenslåingen var utredet fra 1988.
Bioingeniørhøgskolen i Oslo var etablert i 1989, da bioingeniørutdanningene på Ullevål sykehus og Rikshospitalet ble organisatorisk slått sammen. Utdanningen ble en del av Bislet høgskolesenter i 1992, men lærerstab og studenter befant seg på de to sykehusene til utdanningen flyttet til Bislet i 1994.
Radiografhøgskolen i Oslo var etablert i 1989, da radiografutdanningene på Ullevål og Rikshospitalet ble slått sammen
Mensendieckskolen i Oslo. Høgskole i fysioterapi, som hadde blitt statlig i 1979, ble innlemmet i 1992
Fysioterapihøgskolen i Oslo og Ortopediingeniørhøgskolen (Statens skole for proteseteknikk) var tidligere lokalisert på Sofies Minde og flyttet til Bislet i hhv 1988 og 1992.
Ergoterapihøgskolen i Oslo var inntil 1989 en del av Statens lærerhøgskole i forming, Oslo. I 1989 flyttet utdanningen til Pilestredet 56 og ble en del av det første Bislet høgskolesenter (1991–92) sammen med ortopediingeniør- og fysioterapeututdanningene.


== Litteratur ==
Fra bryggeri til høgskole, om utbyggingen av Frydenlundområdet 1922-1999. redigert av Jon Li. Oslo, 1999. ISBN 82-579-0274-8
Vissefjärda

Vissefjärda er et tettsted i Emmaboda kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 670 innbyggere.


== Referanser ==
Tepanekere

Tepanekerne var et folk i Mesoamerika som talte nahuatl. De slo seg ned på vestsiden av Texcocosjøen. De dannet et viktig rike hvor en av regentene var Tezozomoc.
Ullebergåsen naturreservat

Ullebergåsen naturreservat er et naturreservat sør for Kongsberg som ble vernet 24. april 1992.
Ullebergåsen utgjør et grunnlendt åsparti av ordovicisk kalkstein, ca. 2 km nordøst for Lande ved fylkesvei 40. Området består av sammenhengende frodig urte- og grasrik kalkfuruskog, med særlig rike utforminger i østskråningene. Undervegetasjonen har et meget viktig innslag av orkideer.


== Eksterne lenker ==
Verneforskrift for Ullebergåsen naturreservat
Johansfors

Johansfors er et tettsted i Emmaboda kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 409 innbyggere.


== Referanser ==
Långasjö

Långasjö er et tettsted i Emmaboda kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 348 innbyggere.


== Referanser ==
Eriksmåla

Eriksmåla er et tettsted i Emmaboda kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 231 innbyggere.


== Referanser ==
Kalkfuruskog

Kalkfuruskog er en vegetasjonstype (biotop) som er knyttet til kalkgrunn, ofte på grunnlendt og tørr mark. Lettvitrende bergarter frigir rikelig med mineraler til de nedre lag i jordsmonnet, mens det øverste laget er påvirket av surt strøfall. Resultatet er en vegetasjon der nøysomme furuskogarter vokser sammen med kravfulle arter fra tørrenger og kalkbakker.
Kalkfuruskogen er en vegetasjonstype med stort artsmangfold. Mange sjeldne orkidéarter vokser i tilknytning til kalkfuruskog, for eksempel flueblom, fruesko og rød skogfrue med flere.Kalkfuruskog er sjelden i Norge, men finnes på noen av øyene i Indre Oslofjord, som Ulvøya og Malmøya. Her er den vernet blant annet i Malmøya og Malmøykalven naturreservat. Kalkfuruskog finner man også i et lite område ved Kongsvinger festning, samt noen steder på Ringerike, blant annet i Ultvedt landskapsvernområde (Ringerike kommune) og Hurum-/Burudåsen naturreservat (Hole og Ringerike kommuner). På Ringerike er kalkfuruskogen typisk for det meget sjeldne og svært karakteristiske kalkåslandskapet (cuestaåser) på noen øyer i og landskapet rundt (vest og nord for) Steinsfjorden. En av Nordens største kalkfuruskoger finner en i Skibotndalen (Storfjord kommune - Troms fylke). Her finner en mye kalkspatmarmor, glimmerskifer og amfibolitt. En av grunnene til at en finner furu på denne rimelig gode jord er at en har svært lite nedbør her i regnskyggen av Lyngsalpene. I området finner en 16 ulike orkidearter. Her hadde en også Nordens største forekomst av marisko,men på grunn av vernet har skogen grodd igjen og mariskoen er skygget ut. I dag finner en bare en brøkdel av antall marisko igjen. Vern er ikke alltid det beste for alle arter. Mange tjæremiltufter og gammetufter vitner om tidligere tiders aktivitet i dette området.


== Se også ==
Sandfuruskog
Norges skoger
Malmfuru


== Referanser ==
Boda glasbruk

Boda glasbruk er et småsted i Emmaboda kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde stedet 170 innbyggere. Boda glasbruk ligger cirka 15 kilometer nordøst for Emmaboda.
Stedet het opprinnelig Förlångskvarn, men endret navn i 1864 da det ble anlagt en glassfabrikk her. Fabrikken ble en del av konsernet Orrefors Kosta Boda, men produksjonen ble nedlagt i 2003.


== Referanser ==
Barnevernsakademiet i Oslo

Barnevernsakademiet i Oslo var en høgskole for barnehagelærerutdanning, etablert i 1935. Det var landets første utdanning for det som i dag kalles barnehagelærere. Skolen ble i 1994 en del av Høgskolen i Oslo, som senere ble til Høgskolen i Oslo og Akershus og Oslomet i 2018.


== Litteratur ==
Eva Balke. Barnevernsakademiet i Oslo gjennom 50 år : fra privat skole for førskolelærere til statlig pedagogisk høgskole. Oslo, 1988. ISBN 82-7378-005-8
Nina Bølgan. Vi skal prøve alt og beholde det beste- : Barnevernsakademiet i Oslo 1984-1994.  Oslo, 2003 ISBN 82-579-4221-9
Inger Grundt-Pedersen. Barnevernsakademiet i Oslo : 1935 – 2. september – 1960 : En 25-årsberetning. Tanum, 1960
Målerås

Målerås er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 211 innbyggere. Målerås ligger cirka 30 kilometer nordvest for Nybro.


== Referanser ==
Flerohopp

Flerohopp er et småsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde stedet 195 innbyggere.Flerohopp har vokst frem rundt jernverket som ble grunnlagt på stedet i år 1725. Jernverket var i drift frem til 1880.
Navnet Flerohopp kommer fra navnene på de tre grunnleggerne av jernverket:  G.W. Fleetwood, G.F. Rothlieb og Caspar David Hoppenstedt.


== Referanser ==
Bäckebo

Bäckebo er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 219 innbyggere.


== Galleri ==

		


== Referanser ==
Alsterbro

Alsterbro er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 422 innbyggere.


== Referanser ==
Zelenodolsk (Russland)

Zelenodolsk (russisk: Зеленодо́льск, tatarisk (latinsk): Yäşel Üzän) er en by i Republikken Tatarstan i Russland. Den ligger ved venstre (nordre) bredd av elva Volga, rundt 40 km vest for Kazan. Innbyggertall: 100 139 (folketelling 2002), 94 079 (folketelling 1989).
Zelenodolsk ble grunnlagt i 1865 som en landsby under navnet Kabatsjisjtsje. Senere het den Zeljonyj Dol (russisk: Зелёный Дол), hvorfra dagens navn utviklet seg. Den fikk innvilget bystatus i 1932, under navnet Zelenodolsk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(tt) Offisielt nettsted 
(en) Zelenodolsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kristvallabrunn

Kristvallabrunn er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 246 innbyggere.


== Referanser ==
Flygsfors

Flygsfors er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 226 innbyggere.


== Referanser ==
Orrefors

Orrefors er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 719 innbyggere.Orrefors er fremfor alt kjent for glassverket med samme navn, se Orrefors glasbruk.
Foruten glassverket har Orrefors sagbruk, butikker, hotell, to vandrerhjem, campingplass og andre firmaer som satser på glass- og turistnæringen. På stedet ligger også Riksglasskolan med elevinternat. Glasskonsernet Orrefors Kosta Boda ble kjøpt opp av New Wave i 2005. Det foreligger planer om en fornøyelsespark med shoppingområde ved innkjøringen til Orrefors fra riksväg 31.
Idrettsplassen i Orrefors heter Orrevallen, den er hjemmebane for fotballaget Orrefors IF.


== Kommunikasjon ==
Orrefors ligger ved riksväg 31 mellom Nybro og Vetlanda. Nærmeste jernbanestasjon er Nybro ved Kust till Kust-banen. Orrefors var tidligere stasjon ved banen mellom Nybro og Sävsjöström, men persontrafikken opphørte i 1985. De nærmeste flyplassene med regulær persontrafikk ligger i Kalmar og Växjö. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Banen Nybro-Sävsjöström
Orrefors IF, Orrevallen
Jon Sundby

Jon Sundby (født 8. juni 1883 i Vestby, død 14. desember 1972 i Vestby) var en norsk gårdbruker og politiker (B).
Sundby hadde utdanning fra Sem landbruksskole i Asker og fra Norges landbrukshøgskole. Hans studerte også (med offentlig stipend) på Illinois College of Agriculture i USA.
Han arbeidde som lærer på Sem 1906­–13, de siste par åra som bestyrer. Han var assistent ved Selskapet for Norges Vels jordbruksundersøkelser i 1911. I perioden 1909–­21 foretok han en rekke reiser i Vest-Europa som konsulent for Norsk Hydro. 
I 1912 overtok han farsgården Sundby i Vestby. Han var medlem av herredsstyret i kommunen 1913–16 og 1925–28. Han var opprinnelig høyremann, men gikk inn i Bondepartiet, som ble dannet i 1920.
Sundby satt på Stortinget fra Akershus i seks perioder fra 1922 til 1945. Han var medlem – og de siste to periodene – formann for landbrukskomiteen. 
Da Bondepartiet kom i posisjon i 1931, var Sundby først landbruksminister i Peder Kolstads regjering og deretter finansminister under Jens Hundseid. Han var sentral i å utvikle det norske systemet med støtteordninger for landbruket.
Han hadde flere offentlige verv, både lokalt og nasjonalt, blant annet var han medlem i Norges Banks direksjon fra 1938 til 1944 og igjen noen år etter krigen. Også i organisasjons- og næringslivet hadde han tallrike verv. Han satt i direksjoinen i Selskapet for Norges Vel fra 1933, fra 1938 som preses. Han blei avsatt fra dette vervet i 1943.
Fra 1938 var Sundby medlem av Bondepartiets landsstyre. 
Han var en flittig skribent og skreiv flere bøker om landbruksspørsmål. Han redigerte Nationens landbruksspalte «Jorden og grøden». Seinere var han landbruksmedarbeider i Tidens Tegn. Til 70-årsdagen hans i 1953 utkom festskriftet En epoke i norsk jordbruk. 
Jon Sundby var oldefar til OL-vinner Siren Sundby.


== Jon Sundbys ærespris ==
Jon Sundbys ærespris deles ut hvert andre år til en person som har utført fortjenestefullt arbeid innen meieribruk eller jordbruk for øvrig. Prisen blei utdelt første gang i 1956. Den finansieres av avkastninga fra Jon Sundbys fond. 
Av vinnerne kan nevnes professor Roger K. Abrahamsen (2005), bonde Kåre Syrstad (1999), professor Berge Furre (1997), generalsekretær Hans Haga (1991), Norske 4H (1983) og professor Harald Skjervold (1970).


== Noter og referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jon Sundby – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Jon Sundby hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Jon Sundby i Norsk biografisk leksikon
(no) Lønnsomhetslinjen, innlegg i Stortinget 30. juni 1933
Örsjö

Örsjö er et tettsted i Nybro kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 369 innbyggere.


== Referanser ==
Tsjistopol

Tsjistopol (russisk: Чи́стополь, tatarisk (latinsk): Çistay, tsjuvasjisk: Чистай) er en by i Republikken Tatarstan i Russland. Den ligger ved elva Kama, rundt 100 km sørøst for Kazan. Innbyggertall: 63 029 (folketelling 2002).
Den fikk byrettigheter i 1781.
Tsjistopol lufthavn ligger 7 km sør for byen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(tt) Offisielt nettsted 
(en) Chistopol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Theódór Elmar Bjarnason

Theódór Elmar «Teddy» Bjarnason (født 4. mars 1987) er en islandsk fotballspiller som spiller for den tyrkiske klubben Elazığspor.
Bjarnason signerte en treårsavtale med Lyn i januar 2008, men ble solgt sommeren året etter. Han har tidligere spilt for KR Reykjavik, Start og Celtic FC. 


== Landslaget ==
Han ble tatt ut i Islands EM-tropp til EM i Frankrike 2016.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Theódór Elmar Bjarnason – FIFA 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – UEFA 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – Transfermarkt 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – national-football-teams.com 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – WorldFootball.net 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – Soccerbase.com 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – Soccerway 
(en) Theódór Elmar Bjarnason – EU-Football.info 
(tr) Theódór Elmar Bjarnason – Mackolik.com 
(no) Spillerprofil på LYN.no
Målilla

Målilla er et tettsted i Hultsfred kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 524 innbyggere.Tettstedet består nesten bare av villabebyggelse og består foruten selve Målilla av Målilla kyrkby og Gårdveda i vest og Ämmenäs i sør. Målilla passeres av Stångådalsbanan og Bockabanan, men fra 2005 stopper ikke lenger togene ved jernbanestasjonen.


== Referanser ==
Skoggruppemetoden

Skoggruppemetoden er en spesialpedagogisk metode som er utviklet av audiopedagogene Aina Nordahl, Elisabeth Jepsen og Sidsel Skappel Misund. Metoden fremhever naturens og skogens unike muligheter i samspillet mellom barn og voksne.
I motsetning til mer tradisjonell spesialundervisning som legger vekt på å  trene på barnets svake sider, fokuserer skoggruppemetoden på barnets sterke sider. Ved bruk av autentiske opplevelser og nærkontakt ivaretas barnets totale utvikling. Ved hjelp av sansene tar barnet aktiv del i egen læring og gis naturlige utfordringer det er modent for uten at dette skal oppleves som trening. En mener at dette gir mestringsfølelse og økt selvtillit.
Metoden brukes i spesialundervisning av barn med spesielle behov i barnehage og skole, for eksempel ved språk- og konsentrasjonsvansker, ADHD og sosiale og motoriske vansker.
Skoggruppemetoden bygger på en såkalt PLAGG-sekvens. Denne er tredelt:

Forberedelsen
Gjennomføringen av turen
Gjenkallingen


== Litteratur ==
Nordahl og Skappel Misund, 1996. Jeg vil mestre


== Eksterne lenker ==
Naturen som kilde til læring
Järnforsen

Järnforsen er et tettsted i Hultsfred kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 489 innbyggere.Kirken i Järnforsen, Järeda kirke, er fra 1771 og ligger ved Järnsjöns strand like sør for tettstedet. Midt på 1980-tallet ble det oppdaget at store mengder PCB lekket ut i Østersjøen fra Järnsjön. I 1993 – 1994 ble det derfor gjennomført et pilotprosjekt hvor innsjøen ble sanert ved mudring. Man suget giften opp fra bunnen og deponerte den på land, så i dag er Järnsjön en fin innsjø å bade i. 
Emån var viktig for den industrielle utvikling på stedet. Det samme var jernbanen Vetlanda – Målilla som ble innviet i 1906. Trafikken der opphørte i 1961, men i 1987 kom det en ny jernbane til Järnforsen. Da ble Emådalsbanan etablert. Den binder sammen industrianleggene i Vetlanda-Järnforsen-Pauliström. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Järnforsen på Hultsfred kommunes hjemmesider
Rosenfors

Rosenfors er et tettsted i Hultsfred kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 281 innbyggere.


== Referanser ==
Silverdalen

Silverdalen er et tettsted i Hultsfred kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 725 innbyggere.Stedet ligger langs jernbanelinjen mellom Nässjö og Oskarshamn, og har egen stasjon. Silverdalen ligger ved Silverån. Silverdalen er vokst sammen med Lönneberga.
Silverdalen er et gammelt industristed med fremfor alt skogsindustri. Jernbanen ble bygd gjennom bygda i 1874, da det fremdeles bare eksisterte en mølle der Silverdalen ligger i dag. Samme år ble Hällefors pappersbruk grunnlagt.
I 1931 byttet stedet og jernbanestasjonen navn fra Råsa-Lönneberga til Silverdalen. Samfunnet ble hardt rammet av at papirprodusenten M-real måtte innstille virksomheten i 2002.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Haak, Victor (1874–1969): Sockenbeskrivning över Lönneberga, Vimmerby 1954
Lönwe, Hugo (1909–1971): Lönneberga socken. Ett försök till en hembygdsbeskrivning, utg. av Lönneberga hembygdsgille 1980
Silverdalen. Historien om ett småländskt pappersbruk, Uppsala 1944
Mörlunda

Mörlunda er et tettsted i Hultsfred kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 838 innbyggere.


== Referanser ==
Ruda

Ruda er et tettsted i Högsby kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 613 innbyggere.


== Referanser ==
Fagerhult

Fagerhult er et tettsted i Högsby kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 229 innbyggere.


== Referanser ==
Fågelfors

Fågelfors er et tettsted i Högsby kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 424 innbyggere.


== Referanser ==
Timmernabben

Timmernabben er et tettsted i Mönsterås kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 276 innbyggere.


== Referanser ==
Blomstermåla

Blomstermåla er et tettsted i Mönsterås kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 527 innbyggere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Blomstermåla – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fliseryd

Fliseryd er et tettsted i Mönsterås kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 677 innbyggere.


== Referanser ==
Ålem

Ålem er et tettsted i Mönsterås kommune i Kalmar län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 803 innbyggere.I Ålem ligger Sveriges eldste grunnskole i drift, grunnlagt av Johan Skytte (Skytteanska skolan).


== Referanser ==
Liker De østers?

Liker De østers? (orig: Ka' De li' østers?) er en dansk thriller- og krimserie som gikk på DR i 1967. Serien omhandler et mordmysterium og var den første danskproduserte drama-TV-føljetongen. Serien består av seks episoder på 35 minutter hver.
Serien ble sendt samtidig på dansk, norsk og svensk TV.


== Handling ==
Frøken Holm finnes myrdet i sitt hjem. Hennes sjef, Edvard Knudsen mistenkes for forbrytelsen, men konen hans og regnskapssjefen gir ham alibi. Edvard møtes i hemmelighet med sin bortreiste kompanjongs kone, fru Frederiksen. En mann slås ned i frøken Holms leilighet. Knudsens alibi undersøkes og også hans kone, Louise, er nå under mistanke. Hvorfor er det viktig for politiet å stille spørsmålet: Ka De li’ østers? Hvorfor var Knudsens og Brydesens biler i nærheten av mordstedet, og hvorfor sniker Knudsen seg ut av sitt hjem for å treffe noen mystiske personer? Hva prøver Brydesen å skjule? Danielsen kommer til bevissthet og kan avhøres. Politiet gjør et gruoppvekkende funn i fryseren i Brydesens sommerhus.


== Rollelist  (utvalg) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ka' De li' østers? på Internet Movie Database 
(da) Ka' De li' østers? i Danmark Nationale Filminstitut 
Ka' De li' østers? hos danskefilm.dk