jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fjærfly

Fjærfly (Pachetra sagittigera) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare registrert i ytre Telemark i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 38 – 45 mm), gråbrunt nattfly. Hannen har smalt fjærformede antenner. Forvingens midtfelt er noe mørkere enn resten av vingen, med lysgrå nyre- og ringmerker og et kort, tykt, svart tappmerke rett bak ringmerket. Bølgelinjen, som går langs vingens ytterkant, er utydelig, men markert av 3-5 svarte, trekantede flekker. Bakvingen er grå.


== Levevis ==
Arten lever i åpne områder, særlig på kalkrik grunn. Larvene lever på ulike gras, særlig rapp (Poa spp.).


== Utbredelse ==
I Norge er den bare funnet én gang, i Skien i Telemark i 1991.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Pachetra sagittigera på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) fjærfly i Encyclopedia of Life 
(en) fjærfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fjærfly hos Artsdatabanken 
(sv) fjærfly hos Dyntaxa 
(en) fjærfly hos Fauna Europaea 
(en) fjærfly hos NCBI 
(en) Kategori:Pachetra sagittigera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pachetra sagittigera – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Morten Nystrøm

Morten Nystrøm (født 31. juli 1978) er en tidligere svømmer fra Hokksund i Buskerud. Han representerte IL Varg og Øvre Eiker SK. Nystrøm var tidligere innhaver av norsk rekord på langbane både på 50 og 100 bryst med tidene 28.32 og 1.02.32.  Nystrøm har flere enn 20 NM-gull. Karrierens høydepunkt kom da han nådde semifinale i VM langbane i Barcelona i 2003.
Han tok kongepokalen i svømming i 2001.


== Referanser ==
Hvitflekkgressfly

Hvitflekkgressfly (Mythimna conigera) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 31 – 38 mm), gulbrunt nattfly. Forvingen er nokså tilspisset. Den bakre delen av nyrmerket står frem som en liten, trekantet, hvit flekk midt i vingen. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er smale og brune. Indre mellomlinje er vinklet i midten, ytre mellomlinje er formet som en nesten rett skrålinje. Ellers har vingen ingen tegninger. Bakvingen er lysgrå.


== Levevis ==
Arten lever helst i skogkanter og veikanter. Larvene lever på ulike gras, særlig hundegras (Dactylis glomerata) og kveke (Elytrigia repens). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli og besøker blomster.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa, dessuten er den rapportert fra Kashmir. I Norge er den vanlig i den sørlige delen av landet, funnet nord til Sør-Trøndelag.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Mythimna conigera på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) hvitflekket grasfly i Encyclopedia of Life 
(en) hvitflekket grasfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitflekket grasfly hos Artsdatabanken 
(sv) hvitflekket grasfly hos Dyntaxa 
(en) hvitflekket grasfly hos Fauna Europaea 
(en) hvitflekket grasfly hos NCBI 
(en) Kategori:Mythimna conigera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mythimna (Mythimna) conigera – detaljert informasjon på Wikispecies
Stane Derganc

Stane Derganc (født 1893 i Ljubljana, død 1981) var en jugoslavisk turner.
Han deltok i to olympiske leker for Jugoslavia, og to VM i turn. Under OL 1924 i Paris kom han på fjerdeplass i den individuelle mangekampen, og fikk femteplass i hopp på tvers og sjetteplass i bøylehest som beste resultat i enkeltapparater. Under neste OL, i 1928 fikk han bronse i lagkonkurransen og hopp individuelt.
I VM-sammenheng har han flere medaljer. Under sitt første VM, i 1922 i Jugoslavia, deltok han på det jugoslaviske laget som fikk sølv i lagkonkurransen, bak Tsjekkoslovakia. I tillegg fikk han bronse i den individuelle mangekampen, og delt sølv i skranke. Han deltok også i det neste verdensmesterskapet, i Lyon i Frankrike i 1926. Der vant Jugoslavia på nytt sølv i lagkonkurransen. Han vant ingen individuelle medaljer i dette verdensmesterskapet.


== Eksterne lenker ==
(en) Stane Derganc – Olympics.com 
(en) Stane Derganc – Olympic.org 
(en) Stane Derganc – Olympedia 
(en) Stane Derganc – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Karel Jaromír Erben

Karel Jaromír Erben (1811–1870) var en tsjekkisk forfatter, lyriker, oversetter, litteraturhistoriker og samler av tsjekkiske eventyr og – sanger. Han var en representant for romantikken.


== Eksterne lenker ==
(en) Karel Jaromír Erben – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Karel Jaromír Erben på Internet Movie Database 
(sv) Karel Jaromír Erben i Svensk Filmdatabas 
(en) Karel Jaromír Erben hos The Movie Database 
(en) Karel Jaromír Erben på Discogs 
(en) Karel Jaromír Erben på MusicBrainz 
(de) Verk av og om Karel Jaromír Erben i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
(cz) Liten biografi
(cz) Liten biografi, liste over publikasjoner


== Referanser ==
NKS Nettstudier

NKS Nettstudier (tidligere Norsk Korrespondanseskole) er en del av Høyskolen Kristiania. Skolen var del av Høyskolen Campus Kristiania (CK), som også bestod av Markedshøyskolen, Norges Kreative Høyskole og Norges Helsehøyskole. 3. september 2015 besluttet styret ved CK at det skulle innføres ett felles merkenavn for hele høyskolen. 1. januar 2016 ble Markedshøyskolen, Norges Kreative Høyskole, Norges Helsehøyskole og NKS Nettstudier samlet under det nye navnet Høyskolen Kristiania.
NKS Nettstudier tilbød høyskolestudier og yrkesrettet undervisning på internett. Skolens historie startet med at Ernst G. Mortensen etablerte Norsk Korrespondenceskole i 1914.


== Studietilbud ==
Høyskolen Kristiania Nettstudier tilbyr i underkant av 50 studier og over 200 kurs i 7 kategorier på alle utdanningsnivåer.

Økonomi og regnskap
HR og ledelse
Salg og markedsføring
Kommunikasjon og PR
Helse, ernæring, trening og psykologi
Pedagogikk
Generell studiekompetanse


== Eksterne lenker ==
Høyskolen Kristiania Nettstudier
Historie
Kuvvet Atakan

Kuvvet Atakan (født 5. november 1957 i Eskişehir i Tyrkia) er en tyrkisk geofysiker. Han har vært professor i seismologi ved Institutt for geovitenskap ved Universitetet i Bergen siden 2001, og var førsteamanuensis ved samme universitet 1994–2001.
Atakan har bachelorgrad fra Midtøstens tekniske universitet i Ankara fra 1980, cand.mag. i geologi fra Universitetet i Bergen fra 1986, hovedfag i struktur geologi / sedimentologi fra 1988 og dr.scient. fra 1994. Senere har han også hatt lengre forskningsopphold i England og Tyrkia. Atakan har særlig forsket på felt som seismologi, seismotektonikk og seismisk risiko. Han er også kjent for å formidle forskningsbasert kunnskap om jordskjelv til publikum gjennom media.
Atakan ble, som en del av Sigmund Grønmos rektorlag, i april 2009 valgt til viserektor for utdanning ved Universitetet i Bergen. Han stiller som rektorkandidat ved valget på Universitetet i Bergen i 2013, sammen med et lag bestående av Vigdis Broch-Due som kandidat for prorektor, Gottfried Greve som kandidat for viserektor for utdanning og Jill Walker Rettberg som kandidat for viserektor for internasjonale relasjoner. 


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Kuvvet Atakan i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Kuvvet Atakan i BIBSYS
Jordskjelvforskaren, På Høyden, 6. 4. 2009.
Forskerprofil, Universitetet i Bergen.
Når kommer skjelvet i Istanbul?, NRK, Schrödingers spesial.
Seismologar tryggar oljeindustrien, forskning.no.
Her er Team Atakan, På Høyden, 20.12.2012.
Lokomotivstall i Piła

Parowozownia Pilska Okraglak er en organisasjon dannet av innbyggere i byen Piła i Polen for å restaurere Pilas lokomotivstall. Lokstallen ble bygget mellom 1870-1874, i tilknytning til en intensiv utbygging av jernbanen på prøyssisk territorium. Man brukte utypiske byggemåter og arkitektoniske løsninger, og bygget ble et forbilde for andre bygninger av samme type i resten av Europa. Lokomotivstallen ble tatt ut av bruk og nedlagt på 1990-tallet. Den ble deretter stående og forfalle, helt til noen av Pilas innbyggere, som var bekymret over lokomotivstallens tilstand, dannet organisasjonen for å redde det historiske bygget.


== Eksterne lenker ==
Parowozownia Pilska Okraglak
Haka

Haka er en seremoniell dans i maorikulturen. Dansen fremføres av en gruppe dansere. Den betegnes ofte som en krigsdans som skal gjøre mannlige krigere klare til kamp, men i realiteten har haka blitt danset av både kvinner og menn. Det finnes ulike varianter av dansen, som benyttes i ulike sammenhenger. Æresgjester kan ønskes velkommen med en variant av haka; dansen kan også markere betydningsfulle hendelser, festlige anledninger, eller danses i forbindelse med begravelser.


== Haka i populærkulturen ==
New Zealands herrelandslag i rugby union (også kjent som All Blacks) har gjort dansen kjent for et stort publikum fordi laget danser en variant av haka foran hver kamp. Mange av de newzealandske rugbyspillerne er selv maorier. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Video av All Blacks' gjennomføring av en haka før VM-finalen mot Frankrike i 2011.
Idiot

Idiot er et ord som kommer fra gresk ἰδιώτης (idiōtis), «en person som ikke er interessert i politikk», «en person uten yrkeskunnskaper» eller «en vanlig innbygger», fra ἴδιος (idios), «egen», «privat». Ordets latiniserte form er idiota, «ordinær person», i vulgærlatin utviklet det seg imidlertid til å betegne en «uutdannet eller uvitende person». Ordets moderne betydning og form stammer fra gammelfransk idiote. Det relaterte ordet idioti kan ha blitt dannet i analogi til ord av typen profeti (fra profet). Ordet har kognater i mange andre språk.  


== Norsk begrepsbruk ==


=== Medisinsk (historisk) ===
I Norge var idiot en medisinsk betegnelse brukt av leger i gamle dager på personer som ble ansett for å være mindre intelligente enn normalbefolkningen, også betegnet som «mentalt tilbakestående». På begynnelsen av 1900-tallet var «idioti» ansett som en form for sinnssykdom.Mennesker med lærevansker, skrivevansker eller lignede former for problemer fikk ofte denne betegnelsen. En idiot ble ansett for å være uhelbredelig og bortkastet å bruke tid og ressurser på. Da de første IQ-testene kom på 1930-tallet, fikk personer med IQ lavere enn 60 den medisinske betegnelse idiot, men en med IQ 60–70 ble kalt imbesill osv. Som regel var det psykisk utviklingshemmede som havnet i den kategorien.


=== Strafferettslig (historisk) ===
Innen strafferetten er det nødvendig å etablere et begrepsapparat for skillet mellom personer som kan stilles til ansvar for sine gjerninger, og personer som på grunn av sin mentale tilstand ikke kan tiltales og dømmes til straff på samme måte. Professor Jon Skeie ved det juridiske fakultet ved Universitetet utga i 1937 en lærebok om strafferett der han redegjorde for de kategoriene som gjaldt i hans samtid: «Størst interesse for kriminologien har imidlertid de psykiske defekter: (a) de egentlige sinnssykdommer, (b) den forstandssvakhet man betegner idioti og i strafferetten likestiller med sinnssykdommene, (c) intelligensundermål i mindre utpreget grad, imbesilitet og debilitet, (d) abnorm mangel på (følelse og) evne til medfølelse, (e) den psykopatiske konstitusjon, (f) bevissthetstap og omtåkninger. Om disse sinnstilstander henviser jeg til professor Ragnar Vogts beskrivelser i „Medicinsk psykologi og psykiatri“»


=== Moderne begrepsbruk ===
Ordet blir i dag brukt som en nedsettende fornærmelse mot folk som gjør eller sier noe mindre intelligent.


== Referanser ==
Seboré

Seboré (fra latin: seborrhoea, sebum=talg; rhoia=strøm) er en medisinsk/kosmetisk betegnelse som brukes for å beskrive overproduksjon av talg som fører til ansamling av fettstoff fra talgkjertelen i hårsekkene slik at den danner skjellaktige flak, skorper eller en hinne i hodebunnen. Seboré forkommer oftest på hodet og kan påvirke hårveksten og bli årsak til hårtap og delvis skallethet. Overproduksjon kan også forekomme i andre hudområder som har mange talgkjertler.


== Talgproduksjon og -funksjon ==
Talget (sebum) har normalt som oppgave å smøre hårsekkene og holde det øverste hudlaget smidig. Produksjonen påvirkes av genetiske forhold, hormoner (som f.eks. dihydrotestosteron), arvelige disposisjoner, alder/livsfase, næringsinntak/-opptak og ytre miljø. Man kjenner ikke den nøyaktige årsaken til at enkelte har overproduksjon av talg.


== Seboré hos spedbarn ==
Hos spedbarn kan en form for seboré oppstå allerede ved noen få ukers alder. Tilstanden viser seg ved at det dannes et lag av fett flass med gulbrun farge i hodebunnen. Hos spedbarn er tilstanden ufarlig og forbigående, men for å dempe eller fjerne eventuell kløe kan urenhetene fjernes (se nedenfor).


== Seboré hos unge og voksne ==
Man antar at 3-5% av befolkningen i alderen 30-50 år plages av seboré. Det dannes oftest i hodebunnen, men også andre hudpartier som har mange talgkjertler kan rammes. Hos voksne viser talget seg som skjell eller flass. Hodebunnen i det aktuelle området kan være irritert og rødfarget.
Hos enkelte, spesielt hos ungdom, kan plagene også ramme ører, øyebryn, neserygg og -vinger, bryst, rygg og i skrittet, da gjerne i form av såkalte hudormer (komedoner), sorte prikker bestående av talg, døde hudceller og bakterier i hudporene. Denne formen kan forårsake kviser (akne).


== Behandling ==
I første omgang kan man både hos barn, ungdom og voksne starte med å rense hodebunnen ved hjelp av kosmetiske remedier. I tillegg til oljer eller rektifisert sprit, finnes flere slags kosmetiske produkter for hodebunnsrensing (scalp lotion/hodebunnsrens). Disse skal gjerne få virke en tid etter påføring for å myke opp og løsne urenhetene. Deretter vaskes hår og hodebunn med en god sjampo. Om slik behandling ikke er tilstrekkelig, kan man be om råd om medisinske preparater hos lege eller farmasøyt.
En langvarig tilstand kalt seboreisk eksem, bør behandles i samråd med lege.
Lori Singer

Lori Singer (født 6. november 1957) er en amerikansk skuespiller. Hun er kjent for filmen Footloose, der hun spilte rollen som Ariel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Lori Singer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lori Singer på Internet Movie Database 
(sv) Lori Singer i Svensk Filmdatabas 
(da) Lori Singer på Filmdatabasen 
(da) Lori Singer på Scope 
(fr) Lori Singer på Allociné 
(en) Lori Singer på AllMovie 
(en) Lori Singer hos The Movie Database
Fruitopia

Fruitopia var en fruktjuice på 0,5 liters glassflasker lansert av Coca-Cola Company.
Drikken fantes i Norge en liten periode på midten av 1990-tallet. Den var populær, men ble utkonkurrert av produktet Snapple.
Maudheimvidda

Maudheimvidda er den vestligste delen av Dronning Maud Land i Antarktis og strekker seg fra  20° vest til Jutulstraumen omtrent ved nullmeridianen. Området ble undersøkt og kartlagt under den Norsk-britisk-svenske antarktisekspedisjonen (Maudheimekspedisjonen) fra 1949 til 1952. Norsk Polarinstitutt utga i 1963 topografisk kart i målestokk 1:1 000 000 over området.
Kyststrekningen fra 16° 30' vest til 5° øst kalles Kronprinsesse Märtha Kyst.


== Se også ==
Maudheim
Ritscherflya


== Kilder ==
Composite Gazetteer of Antarctia. Den vitenskapelige komite for antarktisforskning (SCAR)
Notre-Dame-skolen

Notre-Dame-skolen eller  Notre-Dame-epoken er en musikkhistorisk betegnelse på en gruppe komponister som arbeidet i eller ved Notre-Dame-katedralen i Paris i tidsrommet ca. 1160 til ca. 1250, og på den musikken de skrev. Notre-Dame-komponistene er representanter for den videre musikkhistoriske æraen som kalles ars antiqua.
De eneste Notre-Dame-komponistene fra denne tiden vi kjenner navnet på er Léonin og Pérotin. Begge nevnes av en anonym engelskmann som kalles Anonym IV og som enten studerte eller arbeidet i Notre-Dame senere på 1200-tallet. Anonym IV forteller at Léonin og Pérotin er «de beste organum-komponistene» og at de arbeidet med å samle materiale i en stor bok om organum som kalles Magnus Liber Organi.
Pérotin er den første kjente komponist av organum quadruplum, dvs fire-stemmers polyfoni. De tidligste motetter vi kjenner ble skrevet av Notre-Dame-komponistene på 1200-tallet. Motettene var polyfone med forskjellig tekst i de forskjellige stemmene. De utviklet seg fra clausula som var polyfone alternativer til den enstemmige gregorianske sangen den var ment å erstatte, og den musikkformen det er flest eksempler på i Magnus Liber Organi.
Selv om mye musikk er bevart kjenner man ikke til hvordan musikken ble framført, spesielt med hensyn til rytmen. 
I Notre-Dame-skolen synger de laveste stemmene med lange noteverdier mens overstemmen(e) synger ornamenterte linjer som ofte repeterer mønstre av lange og korte noter kjent som rytmiske modi. Notasjonen kalles modalnotasjon, og er de første eksempler på musikknotasjon som er i stand til å vise tonenes relative varighet innenfor og mellom stemmene.
Samtidskomponistene Steve Reich og Arvo Pärt nevner at de er påvirket av Notre-Dame-skolen.


== Media ==


== Se også ==
Musikk i middelalderen
Henryk Arctowski antarktiske forskningsstasjon

Arctowski (polsk: Polska Stacja Antarktyczna im. Henryka Arctowskiego) er en polsk forskningsstasjon i Antarktis, beliggende i Admiralty Bay på King George Island i øygruppen Sør-Shetlandsøyene.
Stasjonen ble etablert i 1977 etter at den første polske marine forskningsekspedisjonen til Antarktis hadde kartlagt krill- og fiskeressursene i farvannet rundt Sør-Shetlandsøyene med fartøyene «Profesor Siedlecki» og «Tazar» et år tidligere. Stasjonen opereres av det polske vitenskapsakademiet (Polska Akademia Nauk). Forskningen omfatter feltene marinbiologi, oseanografi, geologi, geomorfologi, glasiologi, meteorologi, klimatologi, magnetisme og økologi. Et drivhus sørger for ferske grønnsaker til en av de mest besøkte stasjonene i Antarktis.
Langs strendene nær stasjonen ligger en rekke hvalbein som historiske tegn på hvalfangsten som ble drevet i området på begynnelsen av 1900-tallet. I nærheten finnes også kolonier med Adeliepingviner, ringpingviner og bøylepingviner, og dette området er utpekt som et spesielt verneområde i Antarktis (ASPA). Graven til Wlodzimierz Puchalski sør for stasjonen er oppført på lista over historiske steder og kulturminner i Antarktis. Puchalski døde her 13. januar 1979 mens han lagde en naturfilm.
Stasjonen er oppkalt etter den polske meteorologen Henryk Arctowski (1871–1958) som deltok på Belgica-ekspedisjonen 1897–1899.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Henryk Arctowski Station – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisiell hjemmeside (polsk)
Offisiell hjemmeside (engelsk)
Attert

Attert (Atert på luxembourgsk, Ater på vallonsk) er en kommune i Belgia. Attert ligger i provinsen Luxembourg i regionen Vallonia. Kommunen, som har et areal på 70.94 km², hadde pr. 1. januar 2007 4,802 innbyggere, noe som gir en befolkningstetthet på 67.7 innbyggere pr. km².
Kommunen ligger innenfor det luxembourgskspråklige området og mange gatenavn og gateskilt er på to språk.


== Gamle postkort ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Attert – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (på fransk)
Teglrødt gressfly

Teglrødt gressfly (Mythimna ferrago) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sogn og Fjordane i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 36 – 41 mm), vanligvis rødlig nattfly. Forvingene er brune, vanligvis med et rødlig skjær. Mellomlinjene, som avgrenser vingens midtfelt, er smale og svarte, oppstykket i spredte, kommaformede, svarte tverrstreker. Nyremerket er kommaformet, med litt hvitt i den nederste delen, vanligvis lite tydelig. Bakvingen er grå. Hannen har en svart, trekantet flekk på undersiden av bakkroppen.


== Levevis ==
Denne arten finnes mest i skog. Larvene lever på ulike gras, men også på lave urter som for eksempel løvetann og vassarve. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa. I Norge finnes den nord til det nordlige Oppland og Sogn og Fjordane.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Mythimna ferrago på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) teglrødt grasfly i Encyclopedia of Life 
(en) teglrødt grasfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) teglrødt grasfly hos Artsdatabanken 
(sv) teglrødt grasfly hos Dyntaxa 
(en) teglrødt grasfly hos Fauna Europaea 
(en) teglrødt grasfly hos NCBI 
(en) Kategori:Mythimna ferrago – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Sumpgressfly

Sumpgressfly (Mythimna pudorina) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare funnet i Agderfylkene i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 35 – 43 mm), lyst grålig eller brunlig nattfly. Forvingene er forholdsvis smale, ikke så tilspisset som hos mange andre Mythimna-arter. Vingeårene er hvite, ellers er forvingen ensfarget lyst grålig eller rødbrun. Bakvingen er lysgrå.


== Levevis ==
Den lever på hårfrytle, blåtopp og takrør. Biotopen er sump og våte enger, myrer og fuktige heier. Larvene utvikler seg på ulike gras. De voksne sommerfuglene flyr i juni – juli og kommer gjerne til lys.


== Utbredelse ==
Sumpgressfly er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord. I Norge ble arten først funnet i Grimstad i 1989. Den er senere også funnet i Vest-Agder.


== Rødlistevurdering ==
Arten ble første gang påvist i Norge i Grimstad i Aust-Agder i 1989. Arten er nå kjent fra 11 lokaliteter langs kysten av Sørlandet og den ytterste delen av Oslofjorden fra Lindesnes i Vest-Agder til Larvik i Vestfold. I 2020 ble den også påvist et stykke inn i landet i Marker i Østfold. 
De aller fleste funnene er fra etter år 2000, og det later til at arten er i ferd med å etablere seg flere steder langs kysten. Trusler mot arten er først og fremst drenering, gjenfylling og utbygging. På grunn av disse påvirkningene reduseres og fragmenteres biotopene. Arten rødlistes i 2021 som nær truet NT.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Mythimna pudorina på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) sumpgressfly i Encyclopedia of Life 
(en) sumpgressfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sumpgressfly hos Artsdatabanken 
(sv) sumpgressfly hos Dyntaxa 
(en) sumpgressfly hos Fauna Europaea 
(en) sumpgressfly hos NCBI 
(en) Kategori:Mythimna pudorina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Mythimna pudorina – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mythimna (Mythimna) pudorina – detaljert informasjon på Wikispecies