jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Mobilregulert sone

Mobilregulert sone er et område hvor mobilkommunikasjonen overvåkes eller hindres ved hjelp av identitetsfanging og/eller jamming. 
Mobilregulerte soner kan tenkes brukt i forbindelse med etterforskning, ved VIP-besøk, eller for å varig hindre trafikk i f.eks et fengsel, en bygning eller et rom. 
Jamming kan brukes for å slå ut mobiltelefoner, deretter settes det opp en mobil, "falsk" basestasjon eller en identitetsfanger som de jammede mobiltelefonene så kobler seg på. Politiet registrerer da identiteten til de som kobles til politiets utstyr, og avlytter eventuelt også samtalene.
Det er per juli 2009 ikke gitt norske regler om opprettelse av mobilregulerte soner, men Samferdselsdepartementet sendte i 2007 et forslag på høring. 
Adgangen til å identifisere kommunikasjonsutstyr er regulert i straffeprosessloven. Politiet kan med rettens kjennelse identifisere kommunikasjonsustyr som den mistenkte antas å kunne bruke. Påtalemyndigheten kan i hastetilfeller beslutte slik kommunikasjonskontroll selv, saken må deretter legges frem for retten snarest.


== Noter ==
Pahlen

Pahlen er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Pahlen hører under Eiderens amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Tellingstedts amt.


== Politikk ==
Hans Börner fra CDU er borgermester. Ved kommunevalget 2. mars 2003 ble fordelingen i kommunestyret slik:

CDU – 7 seter
Uavhengige lister – 3 seter
SPD – 1 sete


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Pahlen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(de) Informasjon om kirken i Pahlen
Videresalg

Videresalg, generelt det fenomen innen næringsvirksomhet at et selskap selger videre varer eller tjenester som er produsert av andre. begrepes brukes også f.eks evd videresalg av idrettsutøvere som er kjøpt fra en klubb og selges videre til neste.
Innen fast- og mobiltelefoni er videresalg betegnelsen på at en videreselger kjøper en viss mengde av de tjenestene en (større) teleoperatør tilbyr, og så videreselger disse tjenestene til sluttkunder. I motsetning til situasjonen ved virtuell operasjon (MVNO), utplassering av utstyr (telelosji) eller trafikkgjesting (roaming), innebærer videresalg at videreselgeren selger tjenester som fullt og helt er produsert av en annen teleoperatør med dennes utstyr. Det er dermed i hovedsak merkevaren, utvalget av tjenester, og prisplanen som utgjør den egenart eller merverdi som videreselgeren tillegger det endelige produktet.
I Norge er både Telenor og NetCom pålagt å tilby grossistproduktet videresalg, og en rekke små mobilaktører videreselger tjenester i en av disse to operatørenes nett. Det er i alt 34 mobiltilbydere i Norge i 2007, og de fleste av disse tilbyr tjenester gjennom videresalg. Videresalg er hjemlet i Ekomloven.


== Se også ==
Tjenesteleverandør
Videreselger
LLUB
Bitstrøm-aksess
Virtuell operatør
MVNO
Roaming
Blokkebær

Blokkebær (Vaccinium uliginosum), mikkelsbær eller skinntryte, er en dvergbusk som ligner mye på blåbær. I Norge er den mindre populær enn blåbær. I Nord-Amerika, der blåbær mangler, blir derimot blokkebær plukket av amerikanske urfolk.


== Navn ==
Arten har minst tre navn i bruk. På vestlandet og nordover kalles den blokkebær, mens den kalles skinntryte på sørvestlandet og på sørlandet. I innlandet og på østlandet er det gjerne skinntryte den er kjent ved. Opp gjennom historien er den blitt kalt ved mange navn som vitner om et dårlig rykte.


== Utbredelse ==
Denne svært lite krevende busken er meget vanlig i Norge, særlig på litt næringsfattige myrer og i næringsfattig furuskog. Den går også høyt opp i fjellet.


== Beskrivelse ==
Lyngen har brune runde kvister og kan bli opptil 40 cm høy. Selv om lyngen ikke blir høyere enn noen få centimeter i fjellet kan den også der bære en god del bær. Bladene er blågrønne i fargen, men der buskene vokser tett kan det bli et flammende rødt teppe av løvet før det felles om høsten. Bæret ligner blåbær, men kan skilles fra blåbær ved at frøene og saften er fargeløs, litt grønnlig. 


== Bruk ==
Bærene kan brukes på samme måte som blåbær, til saft, syltetøy og lignende. Man bør være påpasselig med å fjerne stilkene fra bærene før konservering siden de kan gi uønsket smak. Sammen med blåbær kan det settes vin på dem. Unge blader er søtlige i smaken og kan også spises. Den er blitt mistenkt for å være giftig på grunn av at det er blitt rapportert om ubehag etter store inntak av blokkebær. Det er derimot vist at det er knyttet til en mikroskopisk parasittsopp som kan opptre i bærene.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) blokkebær i Encyclopedia of Life 
(en) blokkebær i Global Biodiversity Information Facility 
(no) blokkebær hos Artsdatabanken 
(sv) blokkebær hos Dyntaxa 
(en) blokkebær hos ITIS 
(en) blokkebær hos NCBI 
(en) blokkebær hos Panarctic Flora 
(en) blokkebær hos The International Plant Names Index 
(en) blokkebær hos Tropicos 
(en) Kategori:Vaccinium uliginosum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Vaccinium uliginosum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Fylkesvei 5711

Fylkesvei 5711 går mellom Myklebust i Bremanger og Breivik i Kinn kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 577 (Sogn og Fjordane).


== Kommuner og knutepunkter ==

 BremangerFrøysjøvegen 

Sørgulen
Botnane
 KinnFrøysjøvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5711
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Virtuell operatør

En virtuell operatør er innen telekommunikasjon et teleselskap som benytter en virkelig operatørs nettverk til å produsere teletjenester til sine kunder, og som har egne sentraler og egen teknisk tjenesteproduksjon. En virtuell operatør produserer selv samtrafikk mot andre teleselskap, også overfor den nettoperatøren som eier det nettet som den virtuelle operatøren benytter.
VNO, virtuell nettverksoperatør i fastnett (eng.: Virtual Network Operator), er en tele- eller internett-tilbyder som tilbyr tjenester som i det alt vesentlige er produsert og generert i en (større) mobiloperatørs nett, men med delvis utplassering og bruk av MVNO-ens utstyr og fibernett for levering av tjenestene.
MVNO, mobil, virtuell nettverksoperatør (eng: Mobile Virtual Network Operator), er en mobiltilbyder som tilbyr virtuelle nettjenester for mobiltelefoni. Dersom det ikke gjøres noen egen produksjon av tjenester, men alle tjenesteen er produsert av nettoperatøren, snakker vi om at mobiltilbyderen driver videresalg og er videreselger av tjenestene som produseres av en tjenesteleverandør. Et eksempel på dette er Telia-eide Onecall, som er videreselger i Telias nett.
I Norge er TDC Norge og Ventelo eksempel på en MVNO-er, de er virtuelle operatører i nettet til henholdsvis Telia og Telenor. I Norge er Telenor og Telia mobiloperatører (tjenesteleverandører) med egne nett. Telenor er gjennom regulering pålagt å innvilge andre mobilselskaper status som MVNO eller som videreselger. 
Eksempel på en VNO-er, det vil si virtuelle operatører i fastnettet, er Ventelo og NextGenTel, som er virtuelle operatører i Telenors nett.


== Se også ==
Tjenesteleverandør
Videreselger
LLUB
Telelosji
Bitstrøm-aksess
Roaming
Samtrafikk


== Eksterne lenker ==
Eksempel på avtaleverk fra Jara.no
Lovdata, Ekomforskriften
Lovdata, Offentlig nett-forskriften
Fylkesvei 577 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 577 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 577 (Hedmark)
Fylkesvei 577 (Rogaland)
Fylkesvei 577 (Sogn og Fjordane)
Quickborn

Quickborn er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Quickborn hører under Burg-Sankt Michaelisdonns amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Burg-Süderhastedts amt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Quickborn (Dithmarschen) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ramhusen

Ramhusen er en kommune i kretsen Ditmarsken i Schleswig-Holstein, Tyskland. Ramhusen hører under Marne-Nordsjøs amt, og tidligere Marnelands amt. Ramhusen ligger i Sør-Ditmarskens marskland, og grenser i øst til Eddelak, og i sør til Brunsbüttel. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ramhusen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Deborah Kerr

Deborah Jane Kerr-Trimmer (født 30. september 1921 i Helensburgh i Skottland, død 16. oktober 2007) var en britisk skuespiller.
Hun ble født som eldste barn og eneste datter av Kathleen Rose (født Smale) og kaptein Arthur Charles Kerr-Trimmer. Faren var pilotveteran fra første verdenskrig, marinearkitekt og sivilingeniør. Hun hadde en yngre bror, Edward, som ble journalist og som døde i en bilulykke 2004.
Kerr var kommandør av Order of the British Empire. 


== Filmografi (utvalg) ==
1942 – The Day Will Dawn
1943 – Det begynte i Berlin
1953 – Herfra til evigheten
1956 – Kongen og jeg
1956 – Te og sympati
1957 – Stevnemøtet
1967 – Casino Royale


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Deborah Kerr på Internet Movie Database 
(sv) Deborah Kerr i Svensk Filmdatabas 
(da) Deborah Kerr på Filmdatabasen 
(da) Deborah Kerr på Scope 
(fr) Deborah Kerr på Allociné 
(en) Deborah Kerr på AllMovie 
(en) Deborah Kerr hos Turner Classic Movies 
(en) Deborah Kerr hos Rotten Tomatoes 
(en) Deborah Kerr hos TV Guide 
(en) Deborah Kerr hos The Movie Database 
(en) Deborah Kerr – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Reforming

Reforming er en petrokjemisk  primærprosess i oljeraffinerier der tyngre bestanddeler av petroleum omgjøres til lettere. Dessuten fjernes uønskede stoffer som f.eks. svovel.
Det finnes to hovedtyper av reforming:

Katalytisk reforming
Dampreforming
Dampreforming

Dampreforming, hydrogenreforming eller katalytisk oksidasjon er en kjemisk prosess som produserer hydrogen fra hydrokarboner. I industriell skala er det den dominerende metode for å produsere hydrogen. Dampreforming i liten skala er aktuell  for fremstilling av hydrogen til brenselceller. 


== Industriell reforming ==
Dampreforming av naturgass (engelsk: steam methane reforming, SMR) er den vanligste og rimeligste metoden for å produsere hydrogen til kommersiell bruk eller til videre industriell syntese av ammoniakk. Ved høye temperaturer (700–1100 °C) og med nikkel-basert katalysator reagerer damp med metan og gir karbonmonoksid og hydrogen.

CH4 + H2O → CO + 3 H2Høyere utbytte av hydrogen kan oppnås gjennom vann/gass-skiftreaksjon med det fremstilte karbonmonoksidet ved lavere temperatur. Reaksjonen:

CO + H2O → CO2 + H2Den første reaksjonen er endoterm (forbruker varme), den andre reaksjonen er eksoterm (produserer varme).
USA produserer ni millioner tonn hydrogen per år, hovedsakelig ved dampreforming av naturgass. Den globale amoniakkproduksjonen som bruker hydrogen fremstilt fra dampreforming, var 109 millioner tonn i 2004.Denne SMR-prosessen er svært forskjellig fra og må ikke forveksles med katalytisk reforming av nafta, en raffineringsprosess som også produserer betydelige mengder av hydrogen ved siden av høyoktan bensin.
Produksjon av etylen foregår ofte ved en ikke-katalytisk prosess kalt steam cracking som spalter store hydrokarbonmolekyler til mindre molekyler. I 2003 ble 97 millioner tonn etylen brukt til å produsere polyetylen og andre petrokjemiske stoffer fremstilt globalt ved steam cracking av ulike hydrokarboner (metan, etan, LPG, nafta og fyringsolje).


== Lading av brenselceller ==
Dampreforming av flytende hydrokarboner regnes som en fremtidig metode for å fremstille brensel for brenselceller. Hovedideen er at for eksempel en metanoltank og en dampreforming-enhet kan erstatte de plasskrevende høytrykks hydrogentankene som ellers ville være nødvendige.
Det er flere utfordringer med denne teknologien: 

Reformingreaksjonen krever høye temperaturer, noe som gjør den langsom å starte opp og krever dyre høytemperaturmaterialer.
Svovelforbindelser i bensinen forgifter visse katalysatorer og gjør det vanskelig å kjøre denne type system fra ordinær bensin. Enkelte nye teknologier har løst denne utfordringen med svoveltolerante katalysatorer.
Karbonmonoksid (CO) som dannes i reaktoren, forgifter brenselcellen og gjør det nødvendig å inkludere komplekse systemer for fjerning av CO.
Termodynamisk effektivitet av prosessen er mellom 70% og 85% (LHV basis), avhengig av renheten til hydrogenproduktet.
Det største problemet for reformerbaserte systemer er brenselcellen selv med hensyn til både kostnad og levetid. Katalysatoren brukt i vanlige polymer-elektrolytt-membran brenselceller som er mest anvendelig til transportformål, er svært sensitiv til overskudd av karbonmonoksid i bensinen, som enkelte reformere ikke klarer å fjerne i tilstrekkelig grad. Membraner blir forgiftet av karbonmonoksid og ytelsen nedsettes.
Katalysatorer er ofte veldig dyre.


== Referanser ==
Blytt-Sernanders klimavekslingsteori

Blytt-Sernanders klimavekslingsteori er en teori som beskriver klimavekslinger og vegetasjonshistorie i Nord-Europa etter siste istid. Den ble først utarbeidet av nordmannen Axel Blytt, og senere videreutviklet av svensken Rutger Sernander.


== Referanser ==
Tore Halvorsen

Tore Halvorsen (født 13. oktober 1949 i Rendalen) er en norsk vokalist og gitarist, bosatt på Hamar vest. Han er mest kjent som hovedvokalist og frontfigur i dansebandet Ole Ivars. På 1970- og 80-tallet var han vokalist i Katho.  
Han avsluttet sin rolle som vokalist i Ole Ivars ved utgangen av 2018. Hans siste konsert ble holdt 10. desember 2018 i Råholt kirke i Akershus. Ny vokalist ble Espen Hagen Olsen fra Moelv.


== Diskografi ==
SinglerLykkeliten (2012)
Julekveld (2013), med Helge Støholen
Dronninga av campingplassen (2015), med Borderland


=== Ole Ivars ===
Jubileums-swing (1989)
Jul (1989)
Bære musikk (1990)
På en-to-tre (1991)
Lørdagskveld (1992)
Spellemannsblod (1993)
Kavalkade 40 låter gjennom 30 år (1994)
Ole Ivars aller beste (1995)
Juleplata tel Ole Ivars (1995)
Dans på Skjermertopp (1996)
På cruise og tvers (1998)
Ole Ivars 20 beste (1999)
Ole Ivars i 2000 (1999)
Medisin mot det meste (2000)
Gull (2000)
En får væra som en er (2001)
40 Beste (2002)
Hverdag & fest (2003)
Ole Ivars' Jul (2003)
Gull 2 (2004)
Heldiggriser (2004)
Vi tar det tel manda'n (2005)
Ole Ivars så klart! (2006)
Fri Willy (2006)
Jag trodde änglarna fanns (2007)
Vi lever i håpet (2007)
Hålligånglåtarna (2008)
Platina (2008)
Femten ferske (2009)
Stjerneklart (2010)
34 (2011)
Rett fra hjertet (2011)
Julefest med Ole Ivars (2011)
Guttetur & gledeshus (2012)
Ole Ivars 50 år (2013)
Takk for alle fine år (2014)
På konsert med Ole Ivars – Live fra Selfestivalen (2014)
Alle Ole Ivars-originalene fra musikalen «En får væra som en er» (2015)
Fosser'n (2016)


=== Katho ===
Her kommer Katho (1974)
Katho 2 – venter på deg (1975)
Dagen er din (1977)
Nærbilde (1978)
En dag av gangen (1980)
Natten kommer (1981)
Godt å se deg igjen (1983)
Dagen er vår (2005)


=== 3 gode venner ===
Live at Gran Canaria (2013)


=== Deltar på ===
12 Ess: 12 Ess (1975)
Gluntan: Gluntan's Musikk-Café (1992)
Kikki Danielsson: I mitt hjärta (1999)
Bob Marley-hyllest: Inn fra kulda: Bob Marley på norsk (2001)
Julio Lindex Orkester: Jag är din pappa – Live at Driv (2001)
Big Box: Norske danseband Vol. 2 (2005)
Kikki Danielsson: I dag & i morgon (2006)
Tylden & co: På dansefot 5 (2007)
Melodi Grand Prix: Melodi Grand Prix 2008 (2008)
Universal Music: Landeplage (2008)
Kikki Danielsson: Kikkis bästa (2008)
Musikk i Hedmark: Musikk i Hedmark (2009)
Kikki Danielsson: Kikki Danielsson (2009)
Grammofon: Alle våre barnefavoritter (2012)
Grammofon: Godnattsanger for de minste (2013)
Tylden & co: Jul i bygda (2014)
Runar & Steffen Duo: Kjeks, kaffe og rock'n'roll (2015)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tore Halvorsen på Internet Movie Database 
(en) Tore Halvorsen hos The Movie Database 
(en) Tore Halvorsen på Discogs 
(en) Tore Halvorsen på MusicBrainz
Liste over kommuner i Ditmarsken

Liste over kommuner i Ditmarsken er en liste over byer og kommuner i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein, Tyskland. Nesten alle kommuner i Ditmarsken hører under amter (ämter), som igjen hører under kretsen (kreis), som i dette tilfellet er Ditmarsken. De to største byene i Ditmarsken er Heide og Brunsbüttel, og disse er amtsfrie byer, som gjør at de hører direkte under kretsen. Byene Friedrichskoog, Marne, Meldorf og Wesselburen mistet statusen som kretsfrie byer under omorganiseringene av amter og kommuner i perioden 1. januar–25. mai 2008. 
De største forandringene i sammensetningen av kommuner og amter skjedde i henholdsvis 1970 og 2008. I 1970 ble Nord- og Sør-Ditmarsken slått sammen til dagens Ditmarsken krets. Samtidig ble flere amter, som da var baserte på de gamle kirkesognene, Amt Kirchspielslandgemeinden (Amt KLG), slått sammen til noe større amter. De nye amtene fulgte fortsatt det gamle prinsippet om kirkesogn, og således var Ditmarsken i 1970 den eneste kretsen i Tyskland som fortsatt titulerte sine amt som Amt KLG. Etter 1970 var det 12 amter i kretsen. De fleste kommunene hadde vært selvstendige siden Weimarrepublikken, slik at den største forandringen på dette i 1970 ble at kommunen Sankt Michaelisdonn ble opprettet. Dessuten ble Brunsbüttel utvidet ved innlemmelser av bl.a. Brunsbüttelkoog. Ved forvaltningsreformen i 2008 ble antall amter halvert, og samtlige kommuner bortsett fra Norderwöhrden fulgte med sitt gamle amt inn i ett av de seks nye. Fortsatt er Heides omlands amt og Eiderens amt titulerte som Amt KLG. Hägen ble innlemmet i Süderheistedt den 1. januar 2009. Selv i dag følger det desentraliserte Ditmarsken det gamle prinsippet om at hver landsby skal utgjøre sin egen kommune, noe som fører til store ulikheter i folketall og areal: Fra Heide og Brunsbüttel til Marnerdeich og Bergewöhrden. Generelt sett er kommunene i Ditmarsken, både i areal og folketall, gjennomsnittlig mindre enn andre steder i Tyskland.


== Kommuner (Gemeinden) ==

Amtenes administrasjonssentre og amtsfrie byer er merket med grønt (merk at Heide er en amtsfri by, men også administrasjonssenter i Heides omlands amt).


== Amter (Ämter) ==
De nåværende amtene, deres plassering, og deres opprinnelige tyske navn:

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Informasjon om krets-, amt- og kommunevåpen (tysk)
Květoslava Jeriová

Květoslava Jeriová-Pecková (født Květoslava Jeriová, 10. oktober 1956 i Studenec) er en tsjekkoslovakisk tidligere langrennsløper som konkurrerte fra 1980 til 1984. Hun vant tre OL-medaljer i løpet av karrieren; sølv på stafetten i 1984 og bronse på 5 km i 1980 og 1984.
Hun tok også en bronsemedalje på 10 km under VM 1982 i Oslo, og vant totalt åtte verdenscuprenn i løpet av sin korte karriere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Květoslava Jeriová – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Květoslava Jeriová – Olympics.com 
(en) Květoslava Jeriová – Olympic.org 
(en) Květoslava Jeriová – Olympedia 
(en) Květoslava Jeriová – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cz) Květoslava Jeriová – Tsjekkias olympiske komité 
(en) Květoslava Jeriová – FIS (langrenn)
Polymer

Polymer er et stoff som består av molekyler med stor molekylmasse med repeterende strukturell enhet, eller monomerer, forbundet med kovalent kjemisk binding. Ordet kommer fra gresk, πολυ', polu «mange»; og μέρος, meros «del». Kjente eksempler på polymerer er plast, DNA og proteiner.
Ofte brukes polymer i betydninga «plast», men polymerer utgjør en stor klasse av naturlige og syntetiske materialer med ulike sammensetninger og bruksegenskaper.  Naturlige polymermaterialer som skjellakk og rav er brukt i århundrer. Biopolymerer som proteiner (for eksempel hår, hud og deler av skjelettet) og nukleinsyrer spiller avgjørende roller i biologiske prosesser. Andre naturlige polymerer som cellulose er hovedbestanddelen i tre og papir.


== Historikk ==
Fra begynnelsen i 1811 gjorde Henri Braconnot et pionerarbeid i celluloseforbindelser, som kanskje var det første bidrag av betydning til polymerforskningen. Termen polymer ble introdusert i 1833 av Jöns Jakob Berzelius. Utviklingen av vulkanisering senere i det 19. århundre forbedret slitestyrken til det naturlige polymeret gummi og frembrakte det første populariserte halvsyntetiske polymer.  Det første helsyntetiske polymer, bakelitt, ble introdusert i 1909.  
Selv etter betydelige fremskritt i syntese og karakterisering av polymerer, fikk man ikke en skikkelig forståelse av polymer molekylstruktur før på 1920-tallet.  Før det trodde forskerne at polymerer var klynger av små molekyler (kalt kolloider) uten bestemt molekylvekt, holdt sammen av en ukjent kraft, et konsept som var kjent som assosiasjonsteorien.  I 1922 foreslo Hermann Staudinger at polymerer besto av lange kjeder av atomer holdt sammen av kovalente bindinger, en idé som ikke ble akseptert på over ti år og som til slutt førte til at Staudinger ble tildelt nobelprisen i kjemi. Et viktig bidrag til syntetisk polymerforskning var gitt av de italienske kjemikerne Giulio Natta og Karl Ziegler som vant nobelprisen i kjemi i 1963 for utviklingen av Ziegler-Natta-katalysatoren. I påfølgende århundre har syntetiske polymermaterialer som nylon, polyetylen,  teflon og silikon dannet basis for en hurtigvoksende polymerindustri.  
Syntetiske polymerer i dag finner anvendelse i nær all industri og livsområde. Polymerer er utbredt som adhesiver og smøremidler, i tillegg til strukturkomponenter for ulike produkter fra barneleker til fly. Polymerer som poly (metylmetakrylat) finner anvendelse som fotoresistmaterialer brukt i halvlederfremstilling og low-k dielektrisk for bruk i høy-kvaltitet mikroprosessorer.  Fremtidige anvendelser omfatter fleksible polymerbaserte substrater for elektroniske display og forbedrede nye og etterspurte medisiner.
Mylothris leonora

Mylothris leonora er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger. Arten ble inntil nylig ført til slekten Pseudomylothris.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Afrika.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Undersøkelser av typeeksemplaret av denne arten viste at dette etter alt å dømme er et eksemplar av slekten Mylothris med unormalt utviklet årenett i vingene. Arten bør derfor føres til slekten Mylothris.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Mylothris (før ført til Pseudomylothris  Neustetter, 1929)
Mylothris leonora  (Krüger, 1928)


== Kilder ==
Pseudomylothris på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Mylothris leonora i Encyclopedia of Life 
(en) Mylothris leonora i Global Biodiversity Information Facility 
Pseudomylothris – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.