Kronstad hovedgård

Kronstad Hovedgård er en herregård og herskapsvilla i empirstil beliggende på Kronstadhøyden, Kronstadveien 30, i Årstad bydel i Bergen. På den 7,8 mål store eiendommen ligger det i dag et to-etasjers hovedhus, en vaktmesterbolig med tilhørende uthus og et
hagehus. Hagen har flere store bøke- og lindetrærer. Terrenget er delvis terrasert og hagen er omgitt av en høye, hvitkalkete gråsteinsmurer som er tekket med sortglasserte panner. Fra eiendommen er det utsikt mot Bergen sentrum, Store Lungegårdsvann og Fjellsiden.


== Eldre historie ==
Gården Kronstad, først kalt Hunsstadir, senere Honstad og Hunstad, ble trolig etablert på 1100-tallet og tilhørte cistercienserklosteret Nonneseter. Gården ble i 1480 solgt til Antoniusbrødrene. Den danske adelsmannen og lensherre for Bergenhus, Vincens Lunge, overtok gården i 1528. Det tidligere Ålrekstadvannet fikk nå også navnet Lungegårdsvannet. Gården ble i Lungefamiliens eie til Bjørge Juel overtok. Juels datter, Sidsel, ble gift med admiral Bernt Orning, som solgte eiendommen den 1. september 1693 til kapellan i Domkirken, Ove Schrøder. Etter Schrøders død i 1695 ble gården solgt på auksjon til Karen deLange, enke etter den rike kjøpmann Hans Hansen. Enkefruen solgte gården videre 7. januar 1705 til sogneprest i Domkirken, magister Anders Bruun. Fra denne tid ble gården kalt Cronstad eller Kronstad. Anders Bruun døde allerede samme år, og enken solgte gården til handelsmann Henrik Meyer Arntsen, som i 1725 solgte den til kjøpmann Ove Holm. Gården ble forpaktet av fenrik Hans Brandt etter Holms død. Brandt stiftet gjeld på gården og den ble solgt på auksjon til apoteker Peter de Beche. Etter hans død overtok enken, Rebekka von der Lippe. Gården ble forpaktet av Jens Jensen, men i 1760 solgt til Dan Lau. I 1775 kjøpte sønnen Kristoffer Henrik gården. Senere fikk forpakter Jens Jensen anledning til å kjøpe, og han bygde nye hus.


== Nyere historie ==
I 1781 ble Kronstad hovedgård kjøpt av kjøpmann og major Christian Gerhard Ameln. Stallen og forpakterhuset som står på eiendommen i dag, ble bygget på denne tiden. Etter at Ameln døde i 1806 og enkefru Karen Ameln (født Krüger) døde i 1822, ble eiendommen kjøpt av Henrik Helmers. Han døde samme året og sønnene, Henrik og Jacib overtok og eide Kronstad fram til 1840.
Amelns hovedhus kan sees på flere prospekter av Johan F. L. Dreier. De viser husets dominerende posisjon på Kronstadhøyden. Husets er omgitt av de høye hagemurene, lignende de man finner ved Christinegård. Hovedhuset var den gang på en og halv etasje, med et høyt halvvalmet tak og en hovedfasade preget av en stor buet midtark.
I 1840 ble Kronstad kjøpt av konsul og kjøpmann Joachim Friele. Han fikk i 1844 engasjert stadskonduktør Ole Peter Riis Høegh til å ombygge den opprinnelige bygningen, som var fra ca. 1781. Friele var vinimportør og en anekdote fra Anthon Mohr Wiesner forteller at det franske vinslottet Château Margaux skal ha vært modell for fasaden. Kronstad ligner imidlertid en del på herregårdene Austad gård (Drammen) fra ca. 1813 og Gjemsø kloster (Skien) fra ca. 1832. Kronstad fikk en ny etasje og ble rikt utstyrt med tempelfront, kraftige hjørnepilastre og fasader som er regelmessig oppdelt av vinduer. Empirebygningens andre etasje er preget av gjenbruket av rokokkodører og listverk fra Amelns tidligere bygning på stedet.
Eiendommen ble deretter solgt til vognmann Michael Iversen i 1868. I 1874 overtok Nils Johan Michelsen. Bygningen ble fredet av Riksantikvaren allerede i 1927. Eiendommen var i familien Michelsens eie fram til rundt 1963. Kronstad ble da solgt til Robert B. Wetlesen som brukte huset som kontorer for Norsk Byreklame AS og som selskapslokale. I 1973 overtok Aktive Krigsdeltakeres Forening. Kronstad var da i forfall, og foreningen fikk satt i stand eiendommen.
Foreningen Aktive Krigsdeltakeres Forening ble offisielt nedlagt i 2007, og eierskapet ble overlatt til Stiftelsen Kronstad Hovedgård. Kronstad leies i dag ut til en rekke private og sosiale arrangementer, samt til Kronstad Psykologfellesskap.


== Litteratur ==
Trumpy, Bjørn: Bergenske lyststeder, Bergen 1977, s. 59-61


== Eksterne lenker ==
Kronstad Hovedgård
«Kronstad hovedgård». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.