Domkirkeplassen (Stavanger)

Se pekerside for flere forekomster av Domkirkeplassen.Domkirkeplassen i Stavanger ligger, som navnet tilsier, foran  Domkirken. 
Området omkring Domkirkeplassen er også blitt kalt for Bispehaugen, trolig ut fra navnet Bispegården. Fra slutten av 1800-tallet ble plassen kalt Bankplassen:

SpareBank 1 SR-Bank hadde sitt første kontor i den tidligere Mariakirken,
i dag har SpareBank 1 SR-Bank kontor mellom Domkirkeplassen og Torget,
Hetland sparebank hadde kontror der Hennes & Mauritz er i dag,
Norges Bank hadde kontor mot plassen. Norges Bank-bygget og Domkirkeplassen var åsted for NOKAS-ranet. Nå ligger informasjonskontoret for Stavanger 2008 og Turistinformasjonen i NOKAS-bygget.Mot sørvest går Haakon VIIs gate (tidligere Vestre Bredevanns gate) opp mot Olavskleivå, mot nordvest ligger Torget. Mot nord går Kirkegata og Laugmannsgata på hver side av plassen, og langs Domkirken og den rekonstruerte grunnmuren av Mariakirken går Kongsgata (tidligere Østre Bredevannsgate).
Under oppussingen av Torget («Tusenårsstedet») flyttet torghandlerne fra Torget opp på Domkirkeplassen. Plassen brukes også for høstmarked i oktober, Bondens Marked og til andre aktiviteter.
Midt på Domkirkeplassen lå middelalderens sankt Annas gård, som på 1600-tallet ble Bispegården og på 1800-tallet Hotel de Nord. 
Omtrent halve plassen var kirkegård fra middelalderen og fram til 1860-tallet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Andreas Brandrud: "Stavanger domkapitels protokol: 1571-1630", utgivet for Det norske historiske kildeskriftfond, Christiania, 1901 - se https://web.archive.org/web/20070606195542/http://da2.uib.no/cgi-win/WebBok.exe?slag=lesbok&bokid=stavdomkap.
Arne Kvitrud: Stavangers middelaldergeografi fra St. Annas bro til Korbrødregården, Stavanger Museums årbok 2011.
Hans Eyvind Næss: "Samlinger til Stavangers historie", Stavanger, 1971.
Rogalands avis: Tapetene på Brannvakta forteller by-historie, 2. juli 1957
Stavangeren: "Brandvakten", 20. februar 1883.
Stavanger Aftenblad: Bispegården – byens brannstasjon siden 1882, 14. mai 1946.
Stavanger Aftenblad: Rokokkoportalen, 14. august 1946.
Stavanger Aftenblad: 1600-talls dekor fra Brannvakta, 4. august 1957.
Sverre Heskestad: Skredsvig på gamle hotell de Nord, udatert utklipp fra Stavanger Aftenblad, 1971 eller 1972.
Trygve Wyller: "Det Stavangerske klubbselskab og Stavanger by i 150 år", Dreyer grafiske anstalt, Stavanger, 1934.
Anton Wilhelm Brøgger: Stavangers historie i middelalderen, Stavanger, 1915, side 170-172.
Sophus Bugge, Oluf Rygh, Ingvald Undset, Magnus Olsen og Aslak Liestøl: Norges innskrifter med de yngre runer, tredje bind, VIII. Aust-Agder fylke IX. Vest-Agder fylke X. Rogaland fylke, Norsk Historisk Kjeldeskriftinstitutt, Oslo 1954 (om runesteinen).
Jan Hendrich Lexow: Stavanger Rådhus. Stavanger Museums årbok, 1968. (Dette er hovedreferansen for det meste som er skrevet om kirken i ettertid).
Knut Helle: «Stavanger fra våg til by, Stavanger, 1975, side 115-117.
Per Erik Helle; Jonas Haar Friestad, og Rune Nedrebø: «Mariakirken i all sin prakt», Stavanger Aftenblad, 29. november 2008. (Med et forslag til rekonstruksjon av kirken)
Lars Olav Johansen: Nye funn fra Byparken og området rundt Domkirken. Frá haug ok heiðni, nummer 2, 2005.
Arne Kvitrud: Stavangers middelaldergeografi fra St. Annas bro til Korbrødregården, Stavanger Museums årbok 2011.
Jan Hendrich Lexow: «Fra utstillingen «Mennesket og byen» på Stavanger Museum», Stavanger Aftenblad, 6. september 1975.
Åslaug Ommundsen: «Mariakirken og drapet i 1525: ny viten om Stavangers middelalderhistorie», Frá haug ok heiðni, nummer 4, 2003.
Eldri Espedal Storhaug: «Nye opplysninger om Mariakirken. Sto det en trekirke på 1100-tallet der vi i dag ser ruinene av Mariakirken, like ved Stavanger Domkirke?», Stavanger Aftenblad, 30. januar 2004.
Gunnar Skadberg: «Mariakirken og Rådhuset, del I», Stavangeren, nummer 2, 2004.
Skadberg, Gunnar: «Mariakirken/Rådhuset, del II, Rådstuen på 1700- og 1800-tallet», Stavangeren, nummer 3, 2004.
Stavangeren: Brandvakten, 20. februar 1883.
Stavangeren: Den gamle rådstue, 24. februar 1883.
Stavangeren: Runestenen, 24. mars 1883. En nesten identiske tekst er også i Stavanger Amtstidende samme dag.
Otto Waitz: Indkjøb af «Hotel de Nord», indstillinger med Bilage, forelagte Stavanger Repræsentantskab, 1882, side 163ff.