Danmarks kommuner

Danmarks kommuner er de 98 administrative og folkevalgte forvaltningene på laveste nivå i Danmark, som har hånd om primære velferdstjenester som grunnskole, barnehage, primærhelse og sosiale oppgaver. Kommunene fungerer som «inngangen til det offentlige» for danske borgere, hvor man skal henvende seg til kommunale borgerservicekontorer og få veiledning om alle offentlige tjenester, også regionale eller statlige.Kommunene i Danmark er også utgangspunkt for organiseringen av kretsinndelingen for politi, rettskretsene, valgkretsene, og kirkelige prostier. Etter region- og kommunalreformen i 2007 fikk de nye, større kommunene overført en god del oppgaver fra de tidligere 13 danske amtene og fra staten.
Mens det kommunale skattøret er på retur i Norge, har danskene økt kommunenes skatteinntekter.  Skatteyterne betaler kommuneskatt (siden 1970), kommunal sosialskatt (sundhedsbidrag, 2007-2018, bortfaller 2019), og betalte 1970-2006 også skatt til amtene. Det kommunale skattøret er stigende, og trekkprosenten til kommuneskatt har økt fra 16 % i 1970 til 32,5 % i 2001, riktignok med innføring av minstefradrag og personfradrag som letter byrden for den enkelte. Den samlede inntekten av kommuneskattene i Danmark er større enn inntekten av statsskattene.


== Kommunereformer ==
Siden 1958 har kommuneorganiseringen i Danmark gjennomgått to større og grunnleggende reformer, og en rekke mindre reformer. I 1965  hadde Danmark 1 345 kommuner. Som følge av disse reformene, ble antall kommuner redusert til 98 i 2007.


=== Kommunalreformen i 1970 ===
Den danske Kommunalreformen i 1970 var den største av en rekke reformer som hadde pågått siden 1958. Lignende reformer fant også sted i Norge i 1964, og i Sverige i årene 1952 og 1971. Gjennom en rekke kommunesammenslåinger, ble antallet kommuner i Danmark gradvis redusert fra 1 345 i 1965 til 1 098 i 1970.
Den 1. april 1970 ble 1 098 kommuner slått sammen eller videreført i 277 nye kommuner. Kommunene var organisert i amt. I reformen ble også antallet amt redusert fra 24 til 14. Etter denne reformen hadde to kommuner også amtsstatus – København kommune og Frederiksberg kommune.
Den 1. april 1974 ble antallet redusert til 275, da Sengeløse kommune ble en del av Høje-Taastrup kommune, og Store Magleby ble en del av Dragør kommune. Den 1. januar 2003 ble antallet redusert til 271, ved at Bornholms fem kommuner (Allinge-Gudhjem, Hasle, Neksø, Rønne og Åkirkeby) ble slått sammen med Bornholms amt til én ny regionskommune. Den 1. januar 2006 hadde Danmark 270 kommuner, da Marstal kommune og Ærøskøbing kommune ble slått sammen til Ærø kommune.


=== Strukturreformen i 2007 ===
I strukturreformen i 2007 ble 270 kommuner sammenslått eller videreført i 98 nye kommuner. Den nye «idealkommunen» har ifølge partiene bak reformen minst 30 000 innbyggere. Samtidig ble 13 amt erstattet av 5 nye regioner.Ved denne reformen falt alle amtsfunksjoner bort – også for København, Frederiksberg og Bornholm.
Forlikspartiene – Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti – oppnevnte en egen oppmann som skulle undersøke tvistesaker eller protester ute i kommunene, og som kunne foreslå lokale folkeavstemninger eller tvangstiltak.
Kommunene kunne til en viss grad unngå sammenslåing dersom de inngikk vidtgående samarbeidsavtaler med en eller flere nabokommuner. Mindre øyer som ønsket å forbli en separat kommune inngikk ofte spesielle øy-samarbeidsavtaler.


== Lokaldemokrati ==
Det holdes lokalvalg til kommunestyrer (kommunalbestyrelser) og regionsråd hvert fjerde år – den tredje tirsdagen i november. Det ble således gjennomført kommunalvalg 21. november 2017.
Ved lokalvalget 15. november 2005 ble det valgt 2 522 (lokalvalg 2009 ble det valgt 2468, i 2013 2444, i 2017 2432, i 2021 2436 Frederiksberg 4 ekstra (29 i alt)) kommunalbestyrelsesmedlemmer og 205 regionsrådsmedlemmer. Det ble stilt opp partilister på de nye kommune- og regionsnivåene, og partienes stemmetall fordelte representanter til:

Nye kommunale forsamlinger som fungerte som sammenslåingsutvalg for de gamle kommunene ut kalendereåret 2006, og som 1. januar 2007 tiltrådte direkte som kommunalbestyrelser for de nye kommunene.
Nye regionale forsamlinger som erstattet de tretten amtsrådene fra 1. januar 2007 og tiltrådte som folkevalgte regionsråd for de fem nye regionene.1. januar 2018 har Socialdemokraterne 47 kommunale borgermestere, mens Venstre har 37. De to største partiene har altså 84 av 98 borgermestere, mens Det Konservative Folkeparti har 8, ulike lokale lister har 2 (Guldborgsund kommune og Gribskov kommune), Det Radikale Venstre har én (Rebild kommune), Socialistisk Folkeparti har én (Langeland kommune), Dansk Folkeparti har én (Læsø kommune) og Alternativet har én (Fanø kommune) borgermester.

Det er en meget klar politisk todeling i Danmark. Venstre har sin støtte i det vestlige Jylland, og i andre landkommuner hvor de lavkirkelige motkulturene er sterke. Socialdemokraterne har sin styrke i København og storbyene i Jylland, samt i de landkommunene som ikke tilhører den lavkirkelige kulturtradisjonen. De Konservative er et rent byparti med stor støtte i Odense og i de ytre forstedskommunene rundt København.


=== Valg 2009 ===
Kommunalvalget den 17. november 2009:

Kilde: Danmarks Statistik: Statistisk Årbog 2007, Juni 2007, 111. årgang, ISBN 978-87-501-1611-0, ISSN 0070-3567, ISBN 978-87-501-1612-7 (Internett utgave), ISSN 1601-104x (Internett utgave)]
For en oversikt over hver enkelt kommune, se: Valgresultater 2009


== De nye kommunene fra 2007 ==
De nye 98 kommunene fra 1. januar 2007 avløste 270 tidligere kommuner, og er inndelt slik etter hvilken av de fem regionene de tilhører:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lenker til alle danske kommuner
Statistikk for danske kommuner
Befolkning i de gamle kommunene, pr 2005
Befolkning i de nye kommunene, pr 2005
Forliket om Strukturreformen 3. mars 2005
Kraks kart som kan skrives ut
Kart (pdf) over administrativ inndeling 1660-2007
Tema på Danmarks Radio (TV) om kommunalreformen + tidsserie
Valgresultater 2009