Huitfeldt

Huitfeldt er opprinnelig en gammel dansk adelsslekt. Slekten innvandret til Norge ca.1581 med Anders Huitfeldt (o.1555–1620), da han i 1582 giftet seg med Margrete Pedersdatter (Litle), datter av befalingsmann på Akershus Peder Hanssen (Litle) og Ingeborg Nilsdatter (Gyldenløve). Anders Huitfeldt ble da eier av setegården Tronstad i Hurum, som i 220 år var i slektens eie.
Ved Hurum kirke ligger fremdeles Det Huitfeldtske gravkapell, oppført av amtmann Tønne Huitfeldt tidlig i 1660-årene og fornyet i 1750. Kapellet har en av landets største og rikeste samling av gamle kister, og det er fortsatt slektens gravsted.
I Danmark går slektens sikre stamrekke i mannslinjen tilbake til Henrik Nielssen i Vedtofte på Fyn som er nevnt i 1429.


== Navn og våpenskjold ==
Noen i middelalderen med navnet Hogenskild antas å være av samme slekt som Huitfeldt. Av disse er blant andre kjent ridderen Claus Hogenskild (nevnt 1386) og riksråden hr. Peder Hogenskild (o. 1400–1478), samt Magnus Hogenskild som rundt 1440 ble inngiftet i Finneslekten på Voss.
Slekten tok i 1526 navnet Huitfeldt i henhold til kong Frederik Is pålegg til den danske adel om å ta faste slektsnavn. Navnet Huitfeldt er dannet ut fra våpenskjoldet; et hvitt felt (dvs. sølv skjold) med en rød skråbjelke. Hjelmen har fem vekselvis røde og hvite faner. Skjoldet har påvirket Hurums kommunevåpen, fra 1979, som har på sølv bunn to blå skråbjelker dannet ved bølgesnitt.


== Gods og gårder ==
Slekten har eid en rekke gods og gårder i Norge, bl.a. Tronstad i Hurum, Skjelbred i Eiker, Tomb i Råde, Elingård i Fredrikstad, Kjølberg Herregård i Fredrikstad, Sanne i Sarpsborg og Hafslund hovedgård i Sarpsborg.


== Noen kjente medlemmer ==
Mange av slektens medlemmer har hatt fremstående stillinger og vært berømte i både Danmark og Norge:

Otte Clausen til Orebygård og Berritsgård (død ca. 1529)
Christoffer Huitfeldt til Berritsgård (1501–1559) - riksråd, etter reformasjonen lensherre i Trondhjem og på Bergenhus; sønn av Otte Clausen
Peder Huitfeldt til Engestofte (o.1510–1584) - admiral, Norges kansler 1547–1565; sønn av Otte Clausen
Povel Huitfeldt til Snidstrup (o.1520–1592) - stattholder og lensherre, den første danske stattholder i Norge 1572–1577; sønn av Otte Clausen.
Claus Huitfeldt til Krumstrup (død 1590) - landsdommer på Lolland; sønn av Otte Clausen
Arild Huitfeldt til Lillø (1546–1609) - rikskansler og historiker, forfatter av "Danmarks Riges Krønicke"; sønn av Christoffer Huitfeldt til Berritsgård
Jacob Huitfeldt til Berritsgård (1547–1583) - lensmann i Trondhjem
Hartvig Huitfeldt til Skjelbred (o.1583–1637) - berghauptmann i Norge
Margrethe Huitfeldt til Sundsby i Båhuslen (1608–1683) - ansvarlig for en av Nordens største donasjoner; datter av Hartvig Huitfeldt til Skjelbred
Tønne Huitfeldt til Tronstad (1625–1677) - oberst, lensherre i Idd og Marker, senere amtmann, kjent som Haldens forsvarer i 1659 og 1660
Iver Huitfeldt til Tronstad (1665–1710) - kommandør, som i slaget i Køge bugt i 1710 reddet flåten, men omkom; sønn av Tønne Huitfeldt (1625–1677)
Christian Charlot Amalia Huitfeldt (1667–1745) - offiser; sønn av Tønne Huitfeldt (1625–1677)
Henrik Jørgen Huitfeldt til Elingård, Kjølberg og Sanne (1674–1751) - generalløytnant; sønn av Tønne Huitfeldt (1625–1677)
Hartvig Huitfeldt til Hafslund hovedgård (1677–1748) - general, utmerket seg i den store nordiske krig; sønn av Tønne Huitfeldt (1625–1677)
Valentin Vilhelm Hartvig Huitfeldt (1719–1792) - generalmajor og godseier; sønn av Henrik Jørgen Huitfeldt
Matthias Wilhelm Huitfeldt (1725–1803) - offiser og godseier; sønn av Hartvig Huitfeldt (1677–1748)
Søster Huitfeldt (1760–1833) - mor til Eidsvollsmennene Valentin- og Henrik Frederik Arild Sibbern.
Arild Christopher Huitfeldt fra Elingård (1769–1845) - major, som utmerket seg i kampene i Enningdal i 1808.
Henrik Jørgen Huitfeldt-Kaas (1834–1905) - riksarkivar, innehaver av det Kaaselundske fideikommiss.
Fritz Huitfeldt (1851–1938) - friluftsmann og forfatter
Valentin Vilhelm Hartvig Huitfeldt-Kaas (1867–1941) – konservator ved Zoologisk museum i Oslo
Henrik J. S. Huitfeldt (1907–1979) - redaktør i Aftenposten
Carl Huitfeldt (1895–1949) - redaktør og forfatter i Aftenposten
Tønne Huitfeldt (1925–2007) - generalløytnant
Fritz Huitfeldt - politiker (Høyre)
Anniken Huitfeldt - politiker og statsråd (Arbeiderpartiet).
Astrid Huitfeldt - politiker (Arbeiderpartiet)
Axel Huitfeldt – overrettssakfører (1847–1901) og bakgrunnsmann for Axel Huitfeldts vei (Oslo)


== Litteratur ==


=== Norsk ===
H.J. Huitfeldt-Kaas: Efterretninger om familien Huitfeldt, Kristiania 1908
Hallvard Trætteberg: Norges våbenmerker.Norske by- og adelsvåben, hefte med klistremerker utgitt av Kaffe Hag, Oslo 1933
Hans Cappelen: Norske slektsvåpen Oslo 1969 (2. opplag 1976), side 131
Hans Cappelen og  Knut Johannessen : Norske kommunevåpen, Oslo 1987, side 97
Anders Bjønnes m.fl. (redaktører): Segltegninger fra hyllingene i Norge 1591 og 1610, utgitt av Norsk Slektshistorisk Forening, Oslo 2010, side 219 (Anders Huitfeldts våpensegl i 1591)
Carl Huitfeldt: Slekten Huitfeldt - 600 år i Danmarks og Norges historie, Oslo 2012


=== Utenlandsk ===
Anders Thiset og P.L. Wittrup: Nyt dansk Adelslexikon,København 1904
A. Thiset: Danske Adelige Sigiller fra det XV., XVI. og XVII. Aarhundrede, København 1905, plansjene L XXIII (reprotrykk København 1977)
Danmarks Adels Aarbog, København 1887 og 1949
Sven Tito Achen: Danske adelsvåbener. En heraldisk nøgle, København 1973, side 445
Allan Tønnesen (redaktør), Magtens besegling. Enevoldsarveregeringsakterne af 1661 og 1662 underskrevet og beseglet af stænderne i Danmark, Norge, Island og Færøerne, Syddansk Universitetsforlag, Odense 2013, 583 s., ISBN 9788776746612, side 364 med kort biografi og våpensegl for Tønne Huitfeldt som representant for den norske adelen i 1661.


== Referanser ==