jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Polsk blod – en balletdanserindes roman

Polsk blod - en balletdanserindes roman (originaltittel: Balletprimadonnaen) er en svensk film fra 1916 i regi av Mauritz Stiller. 


== Handling ==
Musikeren “Wolo” er forelsket i den vakre bondepiken “Anjuta”. Hun tvinges av sin stemor som driver en ulovlig kro, å danse for sine berusede gjester. Wolo som ser Anjuta danse forsøker å overtale stemoren til å la Anjuta utdanne seg til danserinne. Anjuta gjennomfører en glitrende opptaksprøve til ballettskolen med Wolo som akkompagnatør. For å skille Anjuta og Wolo tilbyr greve Orsky seg å bekoste Wolos utdanning til fiolinist utenlands. 


== Om filmen ==
Filmen hadde premiere 14. november 1916 på Paladsteateret i København i  Danmark. Den svenske premieren var den 20. november 1916 på kinoen Röda Kvarn i Stockholm. Innspillingen fant sted i Svenska Biografteaterns ateljé på Lidingö med visse avsnitt filmet på Röda Kvarns scene og øvre foajé, eksteriørscenene ble filmet på Kungliga Vetenskapsakademien i Frescati og ved Mölna gård på Lidingö med foto av Julius Jaenzon. Filmen ble solgt foruten til Danmark, der den hadde sin urpremiere, til Norge, Finland, Storbritannia, Nederland, Frankrike, Sveits, Spania, Tyskland, Østerrike, Ungarn, Russland, Balkanlandene, Argentina, Brasília, Chile, Cuba og USA. To kopier av filmen som ble sendt med et fartøy til England forsvant da fartøyet ble torpedert og senket høsten 1917. Filmen ble lenge ansett som forsvunnet, men i 1995 ble en ufullstendig kopi av filmen funnet i Zaragoza i Spania. Filmen ble restaurert og rekonstruert ved hjelp av stillbilder og copyrightruter. Det finnes nå i en visningskopi av filmen i Filminstitutets arkiv.


== Roller (utvalg) ==
Jenny Hasselquist – Anjuta Jankin, danserinne
Lars Hanson –  Wolo Czawienko, fiolinist
Richard Lund –  Orsky, greve, godseier
Jenny Tschernichin-Larsson –  Anjutas stemor
Carl Johannesson –  ballettmesteren
Dagmar Ebbesen –  ballettdanserinne
Thure Holm –  tilhører ved Wolos fiolinfremføring
Albert Ståhl –  tilhører ved Wolos fiolinfremføring


== Eksterne lenker ==
(en) Balletprimadonnaen på Internet Movie Database 
(no) Balletprimadonnaen hos Filmfront 
(sv) Balletprimadonnaen i Svensk Filmdatabas
Hattula

Hattula er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 9 600 innbyggere og et areal på 454,90 km² hvorav 72,51 km² er vann. Hattula er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Tavastehus, Pälkäne og Valkeakoski

		
		
Det hellige korsets kirke i Hattula var i middelalderen en valfartskirke i Finland. Kirken ble bygget rundt midten av det 15. århundre og er oppført i tegl. Kirkens veggmalerier fra 1500-tallet hører til de best bevarte av sitt slag.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hattula – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hausjärvi

Hausjärvi er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Hausjärvi er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Hyvinge, Tavastehus, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä og Riihimäki.
Kommunen har en befolkning på 8 820 innbyggere (2015) og et areal på 398,78 km² hvorav 8,98 km² er vann.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hausjärvi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hausjärvis offisielle nettsted
Hyrinet – Hyvinkää–Riihimäki, områdeportal på finsk
Humppila

Humppila er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 2 500 innbyggere og et areal på 146,6 km² hvorav 0,65 km² er vann. Humppila er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Forssa, Jockis, Ypäjä, Loimaa, Punkalaidun og Urjala.

		


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Humppila – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Exclusive Books Boeke Prize

Exclusive Books Boeke Prize er en sørafrikansk bokpris, opprettet etter modell av den britiske bokprisen Man Booker Prize. «Boeke» er flertall av «bok» på afrikaans og prisen har bare blitt vunnet av to romaner skrevet på engelsk.
Prisen har blitt gitt ut siden 1995 og 11 av de 14 første vinnerne var debutromaner. Bøkene blir vurdert av et panel bestående av bokkritikere (40 i 2008).


== Vinnere ==

2008 – The Girl with the Dragon Tattoo – Stieg Larsson
2007 – The Book Thief – Markus Zusak
2006 – Q and A – Vikas Swarup
2005 – The Time-Traveler's Wife – Audrey Niffenegger
2004 –
The Curious Incident of the Dog in the Night-Time – Mark Haddon
The Kite Runner – Khaled Hosseini
2003 – Life of Pi – Yann Martel
2002 – Atonement – Ian McEwan
2001 – Eddie's Bastard – William Kowalski
2000 – The Poisonwood Bible – Barbara Kingsolver
1999 – The Reader – Bernhard Schlink
1998 – Cold Mountain – Charles Frazier
1997 – Angela's Ashes – Frank McCourt
1996 – Behind the Scenes at the Museum – Kate Atkinson
1995 – Midnight in the Garden of Good and Evil – John Berendt


== Se også ==
Amstel Playwright of the Year Award
M-Net Literary Awards


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Exclusive Books Boeke Prize Site
Vidde

En vidde er et åpent fjellområde som generelt ligger høyere enn tregrensen og har begrenset vekst av trær.
Vidder i Norge inkluderer Hardangervidda, Rørosvidda og Finnmarksvidda. Flere av disse har reinstammer, ville eller tamme.
Hauho

Hauho er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen ble sammen med Kalvola, Lammi, Renko og Tuulos sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.
Janakkala

Janakkala er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 16 600 innbyggere og et areal på 586,09 km² hvorav 38,61 km² er vann. Janakkala er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Hausjärvi, Tavastehus, Loppi og Riihimäki.

		


== Kilder ==
(no) Janakkala i Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Janakkala – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Else Dehli

Else Synnøve Dehli (født 20. november 1932) er en norsk operasanger (sopran) fra Oslo.
I hjembyen studerte hun sang hos Oskar Raaum. Hun er utdannet ved Mozarteum i Salzburg og Musikkhøyskolen i Wien, hvorpå hun i 1961 debuterte ved Landesteater Detmold som Agathe i "Jegerbruden" og senere både  Antonia og Giulietta i "Hoffmanns eventyr" og Evchen i Wagners "Meistersinger". Hun var ansatt ved Städtische Bühnen, det kommunale teater i byen Hagen, der hun blant annet sang titelrollen i "Arabella" av Richard Strauss. Sin debutkonsert hadde hun i Universitetets aula i 1962.  Hun bosatte seg deretter noen år i USA.  
I perioden 1968–85 var hun sopransolist ved Den Norske Opera, først i rollen som Alice Ford i Verdis "Falstaff",  Micaela i Bizets "Carmen" og Senta i Wagners "Den flyvende Hollender", der hun alternerte med Aase Nordmo Løvberg. Hun sang også Moren i Dallapiccolas "Fangen", og ble kjent fra roller som Marie i "Wozzeck", Sieglinde i "Valkyrien", kurtisanen Giulietta i Offenbachs "Hoffmanns Eventyr", Venus i "Tannhäuser", tittelrollen i  "Salomé", Donna Elvira i "Don Juan", Leonora i "Trubaduren" og Leonore  i "Skjebnens makt" av Verdi, titelrollene i "Katarina Ismailowa" og "Katia Kabanova".


== Premier ==
Musikkritikerprisen 1978 for tittelrollen i  "Salomé" ved Den Norske Opera,regissert av Lars Runsten og koreografert av Kari Blakstad


== Referanser ==
Midbrød

Midbrød ligger på nord på Eigerøy, mellom Ystebrød og Seglem.
Eigerøy fyr ligger på Midbrød. Det er flere krigs minnesmerker på Vedafjellet på Midbrød, og det var tidligere en militær kystradarstasjon der som ble kalt «Kulå». Fiskeoppdretteren Egersund Aqua ligger på Midbrød, og det er et hyttefelt i Seksavik.
Johan Henrik Thomander

Johan Henrik Thomander (født 16. juni 1798 i Fjälkinge, død 9. juli 1865 i Lund) var en svensk professor, biskop, oversetter og forfatter. Han avla teologisk embetseksamen i 1836. Han satt på stol nr. 18 i Svenska Akademien mellom 1855 og 1865).
Etter farens død testamenterte Thomanders døtre et hus i Sandgatan i Lund til Lunds universitet, for at det skulle brukes til studenthjem. Det finnes fremdeles, og heter Johan Henrik Thomanders studenthem.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn, oppvekst og studier ===
Thomander var utenomekteskapelig sønn av visepastor Albrecht Johan Pisarski og Maria Sophia Thomaeus (1776-1851). Foreldrene møttes da faren hadde tjeneste i morfaren prosten Thomas Thomanders forsamling Fjälkinge. Morens slekt stammet etter tradisjonen fra en skotsk adelsmann som var blitt strandsatt ved Torekov omkring 1615 og senere opptatt som murermestere i Helsingborg, og kalte seg Hans. Thomander var søstersønn av forfatteren, salmedikteren og presten Jöran Jakob Thomæus. Moren giftet seg senere med faktoren Thomas Bond.
Thomander vokste opp hos sin mormor Elsa Sophia Mandorff i Lund, og begynte å studere ved universitetet i 1812. I 1814 måtte han avbryte studiene og ta en stilling som lærer i Karlshamn. Han begynte å arbeide hos en kjøpmann i samme by. Han studerte på fritiden.


=== Prest, tidlig karriere ===
Han  ble presteviet for den lutherske kirke i Sverige i 1821. I 1826 ble han dosent ved teologisk seminar i Lund. I 1833 ble han professor i pastoralteologi, og avla teol.dr. graden ved København universitet i 1836.
I 1840 trådte han inn i det politiske liv som medlem av prestestanden, og i 1855 ble han valgt inn i Svenska Akademiet etter Per Daniel Amadeus Atterbom.
I 1851 tiltrådte han som domprost i Göteborg.


=== Biskop ===
I 1856 etterfulgte han Henrik Reuterdahl som biskop i Lunds stift. Han kjempet ivrig for forandring av kirkeforfatningen og var likeledes talsmann for avholdssaken. Han deltok i de skandinaviske kirkemøtene i København i 1857 og i Lund i 1860.


=== Litterær produksjon ===
Thomanders skrev flere fagbøker, men arbeidet også som oversetter. I 1825 utkom hans svenske oversettelser av Shakespeares De lystige koner i Windsor, Som dere vil ha det, Helligtrekongersaften, Antonius og Kleopatra og Kong Richard II. Videre oversatte han Skyene av Aristofanes i 1826, Manfred av Lord Byron samme år, og Brutus etter Voltaire i 1830.


=== Teologisk forfatterskap ===
Han innledet sitt teologiske forfatterskap med avhandlingen De antichristo primae ecclesiae (1826). Sammen med Henrik Reuterdahl utgav han tidsskriftet Theologisk quartalskrift (1828–1832, 1836–1840).


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ur vår samtid : femtio porträtt med nekrologer. Stockholm: Norstedt. 1880. s. 1-5. 


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Henrik Thomander – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Johan Henrik Thomander – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Paranthrene

Paranthrene spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien glassvinger (Sesiidae).


== Utseende ==
Middelsstore, nokså slanke, mørke glassvinger. Forvingene er ofte fargede. Hannene har dobbelt kamtannede antenner.


== Levevis ==
Larvene lever inne i stammene på ulike busker og trær.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Sesioidea
Familien glassvinger, Sesiidae
Underfamilien Sesiinae Boisduval, 1828
Slekten Paranthrene Hübner, 1819  – 58 arter i verden, 1 i Norge:
Paranthrene diaphana Dalla Torre & Strand, 1925
Paranthrene insolita Le Cerf, 1914
Sotglassvinge, Paranthrene tabaniformis (Rottemburg, 1775)  – på osp, poppel og selje. Sjelden på Sør- og Østlandet.


== Kilder ==
Pühringer, F. 2008. Sesiidae – Clearwing moths – Glasflügler (Lepidoptera: Sesiidae). [1]
Norges sommerfugler – Glassvinger [2]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [3]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [4]


== Eksterne lenker ==
(en) Paranthrene i Encyclopedia of Life 
(en) Paranthrene i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Paranthrene hos Artsdatabanken 
(sv) Paranthrene hos Dyntaxa 
(en) Paranthrene hos Fauna Europaea 
(en) Paranthrene hos NCBI 
(en) Kategori:Paranthrene – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Paranthrene – detaljert informasjon på Wikispecies
Bembecia

Bembecia spp. er en slekt av  sommerfugler som hører til familien glassvinger (Sesiidae). Det er kjent vel 90 arter, én av dem er funnet i Norge.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 11–29 mm for de artene som forekommer i Norge), slanke, mørke glassvinger. Størreslen kan variere svært mye innen en art. Forvingene er smale og med mørk fremkant. Hannens antenner er kledt med fine hår. Bakkroppen er slank, oftest med røde eller gule tverrbånd. Bakerst har den en haledusk. Beina er forholdsvis lange og kraftige.


== Levevis ==
Den arten som finnes i Norge har larver som lever på røttene av urter i erteblomstfamilien.


== Systematisk inndeling / nordiske arter ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Sesioidea
Familien glassvinger, Sesiidae
Underfamilien Sesiinae Boisduval, 1828
Slekten Bembecia Hübner, 1819 – 93 arter i verden, 1 i Norge:
Engglassvinge, Bembecia ichneumoniformis (Denis & Schiffermüller, 1775)  – på røttene av tiriltunge, rundbelg og andre urter i erteblomstfamilien. Spredt på Østlandet og Sørlandet.


== Kilder ==
Pühringer, F. 2008. Sesiidae – Clearwing moths – Glasflügler (Lepidoptera: Sesiidae). [1]
Norges sommerfugler – Glassvinger [2]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [3]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [4]


== Eksterne lenker ==
(en) Bembecia i Encyclopedia of Life 
(en) Bembecia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Bembecia hos Artsdatabanken 
(sv) Bembecia hos Dyntaxa 
(en) Bembecia hos Fauna Europaea 
(en) Bembecia hos NCBI 
(en) Kategori:Bembecia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bembecia – detaljert informasjon på Wikispecies
Filius nullius

Filius Nullius er et latinsk uttrykk, med direkte betydning «en sønn av ingen». 
Det betyr at personen har ingen legale rettigheter til arv eller liknende.


== Se også ==
Filius populi
Tet

Tet kan ha flere betydninger:

Tết, det vietnamesiske nyttår
Tết-offensiven under Vietnamkrigen i 1968
Têt (elv) i Roussillon i Frankrike
Tet, en bokstav i det hebraiske alfabetet
Tét, en by i Ungarn
tet, ISO 639-2 kode for TetumTet kan også være en forkortelse for Tetraeder.
Hauptscharführer

SS-Hauptscharführer («Hovedtroppfører») var en paramilitær grad i Schutzstaffel (SS). Graden tilsvarte oberfeldwebel i Wehrmacht. Graden ble innstiftet som en følge av reorganiseringen av Schutzstaffel etter De lange knivers natt i 1934. Graden erstattet den tidligere Obertruppführer i Sturmabteilung (SA).
SS-Hauptscharführer ble mest brukt blant vaktstyrkene i konsentrasjonsleire og i Einsatzgruppen.


== Enkelte nordmenn med graden ==
Finn Knutinge Kaas
Bjørn Østring
Sturmscharführer

SS-Sturmscharführer («Stormtroppfører») var en paramilitær grad i Schutzstaffel (SS). Graden tilsvarte stabsfeldwebel i Wehrmacht. Graden ble innstiftet som en følge av reorganiseringen av Schutzstaffel etter De lange knivers natt i 1934. Graden erstattet den tidligere Haupttruppführer i Sturmabteilung (SA). 
Sturmscharführer ble bare benyttet innen Waffen-SS og ikke innen det vanlige SS (Allgemeine-SS) hvor den høyeste underoffisersgraden var Hauptscharführer.
Jockis

Jockis (finsk: Jokioinen) er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 5 800 innbyggere og et areal på 181,95 km² hvorav 1,42 km² er vann. Jockis er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Tammela, Somero, Ypäjä og Humppila.
I Jockis finnes en smalsporet jernbane som er bevart som museumsbane. Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi (MTT) har et anlegg i Jockis.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jokioinen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
MTT – Forskningscentralen för jordbruk och livsmedelsekonomi
Loppi

Loppi (eldre svensk: Loppis) er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 8 000 innbyggere og et areal på 655,99 km² hvorav 58,37 km² er vann. Loppi er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Hyvinge, Tavastehus, Janakkala, Högfors, Riihimäki, Tammela og Vichtis.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Loppi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tammela

Tammela er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 6 600 innbyggere og et areal på 715,13 km² hvorav 74,75 km² er vann. Tammela er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Forssa, Tavastehus, Jockis, Högfors, Loppi, Nummi-Pusula, Somero og Urjala.
Ypäjä

Ypäjä er en kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har cirka 2 600 innbyggere og et areal på 183,26 km² hvorav 0,50 km² er vann. Ypäjä er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Jockis, Humppila, Loimaa, Koskis (på ett punkt) og Somero.
Amerikansk lotus

Amerikansk lotus eller Gul lotus (Nelumbo lutea) er en akvatisk plante i Lotusslekten (Nelumbo), som vokser i Mexico, sørøstre USA, Honduras og i Karibia. Planteroten er spiselig og har vært i bruk blant flere indianerfolk i Mellom-Amerika. Detet er kanskje planten som kalles «macoupin» på Illinois-språket.

Amerikansk lotus har palatale (runde) blader og flere lag med kronblader som danner en inntil 20 cm stor blomst. Jordstengelen (rhizom) slår rot på bunnen av ferskvann, elver eller sumper, og bladene flyter i vannflaten. Det mest karakteristiske er den sentrale, oppstående og gule frøkapselen midt i blomsten. Pollineringen skjer ved biller. Planten tåler periodisk flom.


== Eksterne lenker ==
(en) Amerikansk lotus i Encyclopedia of Life 
(en) Amerikansk lotus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Amerikansk lotus hos ITIS 
(en) Amerikansk lotus hos NCBI 
(en) Amerikansk lotus hos The International Plant Names Index 
(en) Amerikansk lotus hos Tropicos 
(en) Kategori:Nelumbo lutea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Nelumbo lutea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nelumbo lutea – detaljert informasjon på Wikispecies
Riihimäki

Riihimäki er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Tavastland. Kommunen har cirka 28 500 innbyggere og et areal på 125,56 km² hvorav 4,54 km² er vann. Riihimäki er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Hausjärvi, Hyvinge, Janakkala og Loppi. Byen Riihimäki ligger cirka 70 kilometer nord for Helsingfors.
Museer er blant annet Krigshistorisk signalmuseum.


== Vennskapsbyer ==
 Szolnok, Ungarn
 Skedsmo, Norge
 Húsavík, Island
 Gus-Chrustalnyj, Russland
 Karlskoga, Sverige
 Aalborg, Danmark
 Bad Segeberg, Tyskland


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Riihimäki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Värmlänningarne

Värmlänningarne er en svensk film fra 1910, regissert av Carl Engdahl. Den er et kjærlighetsdrama der giftermål, makt og stilling i samfunnet står sentralt i handlingen.


== Om filmen ==
Filmen bygger på Fredrik August Dahlgrens teaterstykke Wermlenningarne. Samtidig som denne ble filmet arbeidet Ebba Lindkvist med sin versjon av Värmländingarna, ytterligere tre innspillinger ble gjort på 1900-tallet.


== Rolleliste (i utvalg) ==
Carl Engdahl – brukseier
Axel de la Motte – Wilhelm, sønnen hans, og Anna i drukningsscenen
Wilgot Ohlsson – prost
Oscar Söderholm – Sven Ersson i Hult
Käthie Jacobsson – Lisa, hustruens hans
Georg Dalunde – Erik, sønnen deres
Idof Bergqvist – Ola i Gyllby
Frida Greiff – Britta, datteren hans
Gotthard Jacobsson – Jan Hansson ved sjøen og Löpar-Nisse
Ellen Ströbäck – Anna, datteren hans
Gottfrid Hallberg – Anders, drengen deres
Ellen Hallberg – Stina, Sven Erssons tjenestepike
Torsten Jacobsson – Per, Sven Erssons dreng


== Se også ==
Värmlänningarna (teaterstykke)
Värmländingarna (1910)
Värmlänningarna (1921)
Värmlänningarna (1932)
Värmlänningarna (1957)
Värmlänningarna (1962) (TV)
Värmlänningarna (1980) (TV)


== Eksterne lenker ==
(en) Värmlänningarne på Internet Movie Database 
(sv) Värmlänningarne i Svensk Filmdatabas
Kalvola

Kalvola er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen ble sammen med Hauho, Lammi, Renko og Tuulos sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.
Lammi

Lammi (eldre svensk: Lampis) er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen ble sammen med Hauho, Kalvola, Renko og Tuulos sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.


== Referanser ==
Renko

Renko er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen ble sammen med Hauho, Kalvola, Lammi og Tuulos sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.
Tuulos

Tuulos er en tidligere kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen ble sammen med Hauho, Kalvola, Lammi og Renko sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.
Vedvev

Vedvev (Xylem) er det ene av de to typer karvev som transporterer vann og næringsstoffer rundt i karplanter. Navnet kommer av det greske ordet xylon, som betyr «ved». Den andre typen rørkar er silvev (floem).

Vedvevet består av døde celler, og har store karåpninger. Det finnes to typer vedvev - vedrør og trakeider. Alle karplanter har trakeider, men vedrør oppstod tidlig i evolusjonshistorien til blomsterplantene. Vedvevet frakter både vann og oppløste mineraler rundt i hele planten, ikke bare i forvedet plantevev. Vedvevet sitter innerst mot margen i stilken eller grenen, og overlever selv om barken fjernes. Silvev, på den annen side, består av levende celler like innenfor barken, og kan ikke frakte rent vann rundt. Silvevet tar seg av transport av næringsstoffer, sevje, ulike typer sukker, og stoffer som dannes under fotosyntesen. 
Det er to krefter som bidrar til å føre vannet rundt i vevet: Røttene kan suge til seg vann på grunn av osmose (bortsett fra hos planter som vokser i så salt miljø at osmosen virker omvendt vei – da må plantene ta opp vannet ved aktiv transport, dvs. de må bruke energi på å pumpe vannet aktivt inn i røttene). Osmosen skaper et overtrykk i rotcellene. Og fordampingen av vann fra overflaten av stilk og blader fører til et tilsvarende, svakt undertrykk i celleveggene som trekker vann opp fra rot og stammer.
Vedvevet er evolusjonært sett gammelt. Fossile planter med vedvev er kjent fra silur omkring 400 millioner år siden.


== Eksterne lenker ==
Campbell, Neil A. (2002). Biology (6th ed. utg.). Benjamin Cummings. ISBN 978-0805366242. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)
Kenrick, Paul (1997). The Origin and Early Diversification of Land Plants: A Cladistic Study. Washington, D. C.: Smithsonian Institution Press. ISBN 1-56098-730-8. 
Muhammad, A.F. (1982). «Vessel Structure of Gnetum and the Origin of Angiosperms». American Journal of Botany. 69 (6): 1004–21. doi:10.2307/2442898. 
Melvin T. Tyree (2003). Xylem Structure and the Ascent of Sap (2nd ed. utg.). Springer. ISBN 3-540-43354-6. CS1-vedlikehold: Ekstra tekst (link)Nylig oppdatering av den klassiske boken om vedvev-transport, ved avdøde Martin Zimmermann.