jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vinkelfallet kraftverk

Vinkelfallet kraftverk ligger i Ringebu kommune i Innlandet fylke.
Kraftverket ble satt i drift i 1910 og er senere utvidet og modernisert og dagens anlegg er fra 1983.
Verket utnytter fallet på 109 meter i elven Våla. Nedslagsfeltet er på 303 km².
Våla er oppdemmet av en 40 meter høy hvelvdam i betong som danner et 1,5 km langt inntaksmagasin. Magasinet reguleres ikke.
Det er installert to  francisturbiner  på hhv 1,3 og 5,8 MW.  Normal årsproduksjon er på ca. 25 GWh.
Fra inntaksmagasinet føres vannet gjennom en 1600 m lang rørgate hvorav 200 meter er tunnel og resten er glassfiberarmert plastrør. Kraftstasjonen ligger i dagen i Ringebu sentrum.
Kraftverket eies av Gudbrandsdal Energi AS.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Hafslund E-CO
Heer Land

Heer Land er et landområde på det sørøstlige Spitsbergen, Svalbard. Det avgrenses mot nord av Nordenskiöld Land, mot øst av Storfjorden, mot sør av Nathorst Land og mot vest av Van Mijenfjorden, som ender her. 
Heer Land er relativt isdekt, med fjell opptil nesten 1 100 meter. Fjellformene er høyest og brattest mot vest. Det er ingen bosettinger i Heer Land, men Sveagruva ligger 2 km mot vest ved Van Mijenfjorden.
Det er ingen vernesoner, nasjonal- eller naturparker i Heer Land, og det er meldeplikt hos Sysselmannen ved ferdsel.
Landområdet er oppkalt etter den sveitsiske paleobotanikeren Oswald Heer (1809-83), professor ved Universitetet i Zürich.


== Referanser ==
Nathorst Land

Nathorst Land er et landområde på det sørlige Spitsbergen, Svalbard. Det avgrenses mot nord av Van Mijenfjorden, mot øst av Heer Land, mot sør av Van Keulenfjorden og Torell Land, og mot vest av Bellsund. 
Nathorst Land er relativt isdekt, med fjell opptil nesten 1 200 meter. Fjellformene er høyest og brattest mot nord. Det er ingen bosettinger i Nathorst Land.
Det er ingen vernesoner, nasjonal- eller naturparker i Nathorst Land, og det er meldeplikt hos Sysselmannen ved ferdsel.
Landområdet er oppkalt etter den svenske polarforskeren, geologen og paleobotanikeren Alfred Gabriel Nathorst (1850-1921). Nathorst var professor ved Naturhistoriska riksmuseet i Stockholm og han ledet ekspedisjoner til Svalbard i 1870, 1882 og 1898, og til Grønland i 1899.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Områdebeskrivelse av Bellsund i Cruisehåndbok for Svalbard Arkivert 2. november 2012 hos Wayback Machine. – Norsk polarinstitutt.
Merlänna

Merlänna er et tettsted i Strängnäs kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 356 innbyggere.


== Referanser ==
Torell Land

Torell Land er et landområde på det sørlige Spitsbergen på Svalbard. Det avgrenses mot nord av Nathorst Land, mot øst av Storfjorden, og mot vest av Van Keulenfjorden og Wedel Jarlsberg Land. Helt i sørvest når området ut til bukta Brepollen helt innerst i Hornsund. Det er oppkalt etter den svenske geologen og polarforskeren Otto Torell.
Torell Land er svært isdekt, med store breer sør for Van Keulenfjorden, og topper opp til nesten 1.100 meter. Hornbreen helt i sør grenser mot Sørkapp Land, og når ut til havet både i øst og vest og «kutter» således Spitsbergen i to her nede.
Den sørlige største delen av Torell Land ligger inne i Sør-Spitsbergen nasjonalpark.
Landområdet er oppkalt etter den svenske geologen og glasiologen professor Otto Torell (1828-1900). Han ledet ekspedisjoner til Spitsbergen i 1858 og 1861


== Referanser ==
Åkers styckebruk

Åkers styckebruk er et tettsted i Strängnäs kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 2 891 innbyggere.Navnet kommer fra av at det var produksjon av kanoner og kanonkuler fra 1500-tallet og fremover. På stedet kom det senere også en fabrikk som produserte krutt, denne var virksom frem til 1993.


== Referanser ==
Stallarholmen

Stallarholmen er et tettsted i Strängnäs kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 623 innbyggere. Tettstedet ligger dels på fastlandet, dels på Selaön i Mälaren, Sveriges største øy i en innsjø.
I og rundt Stallarholmen finnes mange fortidsminner, blant annet flere runesteiner og et godt bevart gravfelt fra den yngre jernalderen, Åsa gravfelt.Hver sommer siden 2003 har Vikingafestivalen blitt arrangert i Stallarholmen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside for Stallarholmen
Hjemmeside for Vikingafestivalen i Stallarholmen
Härad

Härad er et tettsted i Strängnäs kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 508 innbyggere.


== Referanser ==
Abborrberget

Abborrberget er et tettsted i Strängnäs kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. Det ligger på øya Tosterön i Mälaren like over et sund fra Strängnäs. I 2010 hadde tettstedet 2 141 innbyggere.


== Referanser ==
Moksa kraftverk

Moksa kraftverk ligger ved Tretten i Øyer kommune i Innlandet fylke.
Kraftverket ble satt i drift i 1910 og er senere utvidet og modernisert og dagens anlegg er fra 1983.
Verket utnytter fallet på 500 meter i elven Moksa. Nedslagsfeltet er på 303 km².
Det er installert to  peltonturbiner hver på 7,5 MW.  Normal årsproduksjon er på ca. 45 GWh.
Reguleringsmagasinene ligger i Øyerfjellet og omfatter Goppollvatnet som reguleres mellom 979 og 977 moh, Djupen som reguleres mellom 917 og 914 moh, Grunnvatnet med regulering mellom 880 og 881 moh og Våsjøen som reguleres mellom 873 og 870 moh.
Fra inntaksmagasinet ved Åkvisla føres vannet gjennom en 3 230 m lang rørgate til kraftstasjonen som ligger i dagen i Tretten sentrum.
Elven har vært benyttet til kraftproduksjon siden 1909 og dagens anlegg erstattet et anlegg fra 1921. I 1995 gikk det en større flom i elven og nedre del av elven fikk da nytt løp.
Kraftverket eies av Gudbrandsdal Energi AS og driftes av Hafslund Eco.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Utbygd vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
E-CO om Moksa
Statens reseptarhøgskole

Statens reseptarhøgskole var en høgskole for reseptarutdanning, etablert i Oslo i 1960 under navnet Reseptarutdanningen. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet.
Skolen fikk navnet Statens reseptarskole i 1970, deretter navnet Statens reseptarhøgskole fra 1984. Utdanningen, som var 2½ år, skulle kvalifisere til mellomstillinger i apotek, underordnet farmasøyter med en cand.pharm.-grad. Reseptarer kan ikke bli apotekere, men kan bestyre filialapotek.
Statens bibliotek- og informasjonshøgskole

Statens bibliotek- og informasjonshøgskole var en høgskole for bibliotekarutdanning, etablert i Oslo i 1940 under navnet Statens bibliotekskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet.
Skolen fikk navnet Statens bibliotekhøgskole i 1981, deretter navnet Statens bibliotek- og informasjonshøgskole fra 1989. Skolen hadde fra først lokaler i Deichmanske bibliotek. Den flyttet til Inkognitogaten 7 i 1963 og i 1968 til lokaler i Dælenenggata 26 på Dælenenga, nær Carl Berners plass.


== Litteratur ==
SBIH 50 år: jubileumsskrift. Redigert av Hans Eirik Aarek. Oslo, 1990. ISBN 82-579-0018-4
Buskhyttan

Buskhyttan er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 225 innbyggere.


== Referanser ==
Oxbacken

Oxbacken er et område i Nyköping i Södermanland i Sverige. Det var et eget tettsted fram til 2005 da det hadde 220 innbyggere, men fra 2010 var det vokst sammen med tettstedet Nyköping og ble regnet som en del av dette. Det ligger like nord for Nyköping.


== Referanser ==
Stavsjö (Sverige)

Stavsjö er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 212 innbyggere.


== Referanser ==
Runtuna

Runtuna er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 250 innbyggere.


== Referanser ==
Ålberga

Ålberga er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 247 innbyggere.


== Referanser ==
Enstaberga

Enstaberga er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 430 innbyggere. Like sørøst for Enstaberga ligger tettstedet Svalsta.


== Referanser ==
Sjösa

Sjösa er en herregård og et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 483 innbyggere.Sjösa jernbanestasjon var i drift fra 1913 til 1931, ved Nyköpingsbanen, 7 km fra Nyköpings sentralstasjon og 50 km fra Järna.


== Sjösa gård ==
De tidligst kjente eierne var Jakob Olofsson Djäkn og hans hustru Ingeborg Magnusdotter, som i 1385 solgte jord i Sjösa til Bo Jonsson (Grip). Midt på 1700-tallet ble godset kjøpt av en Hildebrand, som på 1760-tallet solgte det til generalmajoren friherre Fabian Löwen, eier av Häringe i Västerhaninge. Han gjorde både Sjösa og Häringe til fideikommiss for sine barn. Sønnen, friherre A. V. Löwen, kjøpte i 1780 Gärdesta og gjorde det til fideikommiss for sin yngre sønn, mens den eldre, friherre Axel Fabian Löwen, fikk Sjösa og Trollesund. Trollesund var i 1807 blitt kjøpt for farens regning. Etter hvert ble alle disse fideikommissene forent hos én person, friherre August Otto Ludvig Trolle-Löwen.


== Gruver og treindustri ==
Jernmalmgruvene ved Sjøsa ble brukt i 1870- og 1880-årene, men ble senere nedlagt. I 1960- og 1970-årene dumpet Sjösa Träimpregnering tomme tønner i gruvene. I 1966 ble grunnen solgt til Nyköping kommune. I 1999 kjøpte nåværende eier, Johan Löwen, området. Deretter ble det konstatert at området var forgiftet. Kommunen og Sjösas eier ligger i tvist om hvem som skal betale for saneringen.


== Referanser ==
Jönåker

Jönåker er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 617 innbyggere.


== Referanser ==
Vrena

Vrena er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 626 innbyggere. Det ligger cirka 20 km nordvest for Nyköping, ved riksväg 52, mellom Hallbosjön og Långhalsen.


== Referanser ==
Bergshammar

Bergshammar er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. Bergshammar ligger cirka åtte kilometer øst for Nyköping. I 2010 hadde tettstedet 790 innbyggere.


== Referanser ==
Tystberga

Tystberga er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 828 innbyggere. Tystberga ligger cirka 20 kilometer nordøst for Nyköping.


== Referanser ==
Nävekvarn

Nävekvarn er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 795 innbyggere.


== Referanser ==
Svalsta

Svalsta er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 078 innbyggere. Like nordvest for Svalsta ligger tettstedet Enstaberga.


== Referanser ==
Simon Malkenes

Simon Mikael Malkenes (født 24. september 1973) er en norsk lektor og sakprosaforfatter. Han har markert seg skolepolitisk gjennom sine bøker og en rekke innlegg og ytringer i medier. Han er pr. 2020 stipendiat ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet og medlem av sentralstyret i Utdanningsforbundet.
Malkenes er tidligere lærer ved Ulsrud videregående skole i Oslo og Hauge skole i Bremanger. 


== Sakprosa ==
Hans første bok, essaysamlinga Apokalypse nå igjen?, ble utgitt på Det Norske Samlaget i mai 2008. I 2014 utgav han boka Bak fasaden i Osloskolen hvor han blant annet hadde et subjektivt og kritisk blikk på det han anså som overdreven vekt på markedstenkning i skolepolitikken.


== Fritt ords honnørpris ==
I mars 2018 ble Malkenes intervjuet i Dagsnytt Atten hvor han uttalte seg kritisk til hvordan han mente fritt skolevalg i videregående skole i Oslo førte til at elever med faglige og sosiale utfordringer ble overrepresentert ved noen få skoler. I sin kritikk refererte Malkenes fra sin opplevelse av eget klasserom Ulsrud videregående skole, og flere elever reagerte på å bli utlevert på NRK og skrev et leserinnlegg til Aftenposten. Rektor ved Ulsrud vgs fulgte opp elevenes melding i tråd med opplæringslovens paragraf 9A-5. Det fikk medier til å reagere med spekulasjoner om personalsak, hvilket det ikke var.Malkenes fikk Fritt Ords honnør i mai 2018 for «hans kritiske søkelys på manglende ytringskultur i Oslo-skolen.»Malkenes står bak Facebook-gruppa «Bak fasaden i Oslo-skolen», en gruppe som over flere år har lagt til rette for kritiske ytringer om tilstanden i norsk skole, og spesielt Osloskolen.


== Referanser ==


== Bibliografi ==
2008 Apokalypse nå igjen?. Samlaget. ISBN 9788252170177
2012 Apokalypse Oslo. Samlaget. ISBN 9788252181692
2012 Ta grep! Samlaget. ISBN 9788252179057
2014 Bak fasaden i Osloskolen. Res Publica. ISBN 9788282260374


== Eksterne lenker ==
Samlagets lenkesamling omkring Malkenes bok Apokalypse nå igjen?
Aftenpostens anmeldelse av Apokalypse nå igjen?
Boktrailer for Apokalypse nå igjen? på Youtube
Stigtomta

Stigtomta er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 942 innbyggere.


== Referanser ==
Arnö

Arnö er et tettsted i Nyköping kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 3 871 innbyggere.Arnö ligger sør for administrasjonssenteret Nyköping, langs riksväg 53 og jernbanen mot Oxelösund. I området ligger blant annet Arnöanstalten, Herrhagsskolan og Långsättersskolan.
Området ble første gang bebygd på slutten av 1970-tallet i regi av daværende BPA og Anders Diös. Deretter har området gradvis blitt utvidet.
Her finner man idrettslaget Arnö IF, som driver med baseball og softball. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Arnö IFs offisielle nettsted
Sogndal lærarhøgskule

Sogndal lærarhøgskule var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Sogndal i 1973 under navnet Sogndal lærerskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskulen i Sogn og Fjordane.
Skolen ble fusjonert inn i Sogn og Fjordane distriktshøgskule i 1977, og fikk da navnet Sogndal pedagogiske høgskule. Skolen fikk deretter navnet Sogndal lærarhøgskule.


== Eksterne lenker ==
Sogn og Fjordane fylkesleksikon
Djulö kvarn

Djulö kvarn er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 209 innbyggere.


== Referanser ==
Strångsjö

Strångsjö er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 365 innbyggere. Strångsjö ligger cirka 11 kilometer sør for Katrineholm


== Referanser ==
Äsköping

Äsköping er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 342 innbyggere.


== Referanser ==
Björkvik

Björkvik er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 492 innbyggere.


== Referanser ==
Forssjö

Forssjö er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 537 innbyggere.


== Referanser ==
Bie (Södermanland)

Bie er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. Bie ligger cirka 10 kilometer nord for Katrineholm. I 2010 hadde tettstedet 528 innbyggere.


== Referanser ==
Sköldinge

Sköldinge er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 604 innbyggere.


== Referanser ==
Valla (Södermanland)

Valla er et tettsted i Katrineholm kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 517 innbyggere. Valla ligger cirka 10 kilometer øst for Katrineholm.


== Referanser ==
700 f.Kr.


== Begivenheter ==
Björnlunda

Björnlunda er et tettsted i Gnesta kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 827 innbyggere.


== Referanser ==
Stjärnhov

Stjärnhov er et tettsted i Gnesta kommune i Södermanlands län i Södermanland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 549 innbyggere. Stjärnhov ligger cirka 20 kilometer vest for Gnesta. 


== Referanser ==
Pareiasaurer

Pareiasaurene er en familie av planteetende urreptiler som var vidt utbredt på Pangæa i perm-tiden. De fleste artene er lett kjennlig på den masive kroppen og de undelig utvekstene på hodeskallen.


== Anatomi ==

Pareiasaurene var relativt store dyr, fra 60 cm til over 3 meter. De fleste formene var tungbygde med kraftige bein og brede føtter, kort hale og lite hode. Selve kroppen var tønneformet med plass til et stort fordøyelsessystem. Vekten på de større artene har blitt anslått til å ha vært over 600 kilo, noe som gjorde dem til de største landdyrene i denne perioden.Lår- og overarmsbeina sto ut til siden, slik at dyret i naturlig stilling sto med en ganske skarp vinkel i albuen. Knoklene i lemmene var ekstremt tunge og kraftige sammenliknet med moderne dyr av samme størrelse. Den tunge bygningen og de sprikende beina må ha gitt pareiasaurene en langsom, vuggende gange, og de kan neppe ha vært særlig raske. De var i stedet beskyttet av størrelsen og et tungt hudpanser av bein.Hodeskallen til Pareiasaurene var tung og dyp, med mer eller mindre markante utvekster langs bakkanten og kinnbeinet. De best utviklede utvekstene finner vi i slekten Elgina som hadde regulære horn. I pannen satt et velutviklet åpning for et pinealøye. De underlige utvekstene langs skallens bakkant kan ha blitt brukt til beskyttelse, eller i konkurranse mellom individene.


== Tenner og kosthold ==
Pareiasaurenes tenner er bladformede med mange en rekke knudrete forhøyninger, tilsvarende dem man finner hos moderne iguaner og de utdødde Caseidene. Tennene og den romslige kroppen med plass til et stort fordøyelsessystem tyder på at disse krypdyrene var rene planteetere, på tross av det skremmende utseendet. Trolig har pareiasaurene levd av næringsfattig og tungt fordøyelig plantekost i Pangæas ørkner.


== Nålevende slektninger? ==
De store tungbyggede Pareiasaurene forsvant sammen med en rekke andre grupper i overgangen mellom perm og trias. Lee (1997) har argumentert for at Pareiasaurene i denne overgangen gav opphav til skilpadder. Pareiasurenes tunge hodeskaller likner på den man I dag finner hos skilpadder, og det tunge hudpanseret kan ha utviklet seg til skilpaddenes skall. Kritikere har pekt på at det ikke er mulig å peke ut homologier mellom pareiasaurenes beinplater og platene i skilpaddeskall.


== Galleri ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Carroll, R. L., (1988), Vertebrate Paleontology and Evolution, W.H. Freeman & Co. New York, s.205
deBraga, M. & Rieppel, O. (1997) Reptile phylogeny and the interrelationships of turtles, Zoological Journal of the Linnean Society 120: s.281-354.
Lee, M.S.Y. (1997), Pareiasaur phylogeny and the origin of turtles. Zoological Journal of the Linnean Society, 120: s.197-280
Mikko's Phylogeny Archive Hallucicrania – Pareiasauriformes Arkivert 18. februar 2008 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Pareiasaurer i Encyclopedia of Life 
(en) Pareiasaurer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Pareiasaurer hos Fossilworks 
(en) Kategori:Pareiasauridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pareiasauridae – detaljert informasjon på Wikispecies
Ørkenkjøtt

Ørkenkjøtt er et norsk  alternativ rock/metal-band som startet i 2005. Besetningen er Knut Mikael Haukeland som vokalist, Simen Rem på gitar, Christian Grønli på gitar, Håkon Vøllestad på bass og Arne Steinar Myrvang på trommer. Medlemmene i Ørkenkjøtt kommer hovedsakelig fra Notodden i Telemark.
Siden starten har bandet spilt inn to EP-er og en fullengder. Den første innspillingen var en premie etter å ha vunnet arrangementet Rockekampen i Telemark. De fikk da to dagers innspillingstid i Akkerhaugen Lydstudio. Låtene som ble spilt inn heter Høst og Assassination. Den andre innspillingen er en selvfinansiert utgivelse som inneholder låtene Skygger og støv og Jeg ser verden brenne.
I 2012 annonserte bandet at de har signert med Nordic Records, som gir ut debutalbumet Ønskediktet 23. mars samme år. Ønskediktet er et konseptuelt album spilt inn i Ivory Shoulder studio og Juke Joint studio på Notodden, produsert av Vegard Sverre Tveitan og Heidi Tveitan, som utgjør Mnemosyne Productions.


== Medlemmer ==
Knut Mikael Haukland – Vokal
Simen Rem – Gitar, Vokal
Christian Grønli – Gitar
Arne Steinar Myrvang – Trommer & perkusjon
Håkon Vøllestad – Bass


== Plateutgivelser ==
2007: «Høst» – EP
2008: «Skygger og støv» – EP
2012: «Livets frø» – 7" Vinylsingel
2012: «Ønskediktet» – Album
2013: «Et land i en sang» – 7" Vinylsingel


== Referanser ==
Ørkenkjøtt myspace
Nordic Records


== Eksterne lenker ==
(en) Ørkenkjøtt på MusicBrainz
Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della

Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della er en grammatikk for språket nahuatl skrevet på spansk av jesuitten og grammatikeren Horacio Carochi. Verket beskriver grammatikken i det som i dag kalles klassisk nahuatl, og blir regna som den beste og nyttigste av de tidligste grammatikkene for nahuatl. Her beskriver Carochi for første gang det glottale plosivet og forskjellen i vokallengden i nahuatl.
Boka ble utgitt i 1645.
Horacio Carochi

Horacio Carochi (født 1586 i Firenze, død 1666 i Tepotzotlán) var jesuittprest og grammatiker. Han ble født i Firenze i Italia og døde i Mexico. Han er mest kjent for sin grammatikk for nahuatl, Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della.


== Liv og virke ==
Carochi dro fra Firenze til Roma og trådte der inn i jesuittordenen. Fra Roma ble han sendt til den nye verden, til visekongedømmet Ny Spania. Der fullførte han sine studier i filosofi og teologi og ble presteviet i 1609. Så studerte han indianske språk ved Colegio de Tepotzotlán under en indiansk lærer (språket otomí) og padre Antonio del Rincón (nahuatl, som var en mestis av den texcocanske adel.Pater Horacio Carochi ble selv en ledende autoritet på nahuatl og otomí.
Han var venn av biskop og senere visekonge av Ny-Spania, Juan de Palafox y Mendoza (1600–1659).


== Verker ==
Arte de la lengua mexicana con la declaración de los adverbios della
Vocabulario copioso de la Lengua mexicana
Gramática de la Lengua Otomí
Vocabulario Otomí
Sermones en Lengua mexicanaBare Arte de la lengua mexicana har blitt utgitt i bokform. De øvrige verkene eksisterer kun i form av manuskripter.


== Oversettelse til engelsk ==
Grammar of the Mexican Language. With an Explanation of Its Adverbs (1645). Oversatt av James Lockhart. Stanford University Press, 2001


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bustamante, Jesús (1995). «Professional Indian, Professional Criollo. Nahuatl Versions of Classical Spanish Theatre».  I Henriette Bugge. Shifting Cultures: Interaction and Discourse in the Expansion of Europe. Periplus Parerga, Bd. 4. Münster: LIT Verlag. s. 71–96. ISBN 3-8258-2614-7. OCLC 36278908. 


== Eksterne lenker ==
Horacio Carochi i Catholic Encyclopedia
Mikronettsted

Et mikronettsted, også kjent som mikrosite eller minisite, er et begrep innen webdesign, og refererer til en enkeltstående nettside eller en samling av flere sider som fungerer som et hjelpende supplement til et hovednettsted.
På et mikronettsted kan virksomheter promotere et enkelt produkt eller produktgruppe. En brusprodusent lager gjerne et sprelsk og ungdommelig mikronettsted for et av produktene, mens hovednettstedet til foretaket bevarer et klassisk, profesjonelt utseende. Bilprodusenter presenterer gjerne en ny hybridbil på et eget mikronettsted, og i tillegg til å vise fram selve bilen kan produsenten også forklare hvordan hybridteknologi fungerer. En organisasjon lager gjerne egne mikronettsted for større hendelser eller konferanser.
Et mikronettsted finnes som oftest som et hjelpende supplement til et hovednettsted, og det er vanlig for mikronettsted å ha sine egne webadresser.