jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sebrabotia

Sebrabotia er en art i gruppen smerlinger. 
Den er en tropisk ferskvannsfisk som finnes i De vestlige Ghatfjellene i India og blir ca. 8 cm lang.
Den foretrekker en temperatur på 23-26 °C, pH på 6,0 til 8,0 og en hardhet på 5 til 12 dGH.
Sebrabotia er en fredelig fisk som passer i et selskapsakvarium, skjønt den kan vise noe aggresjon mot mindre bunnfisker. 
Det er derfor ikke tilrådelig å holde den sammen med små Corydoras. 
Den bør holdes i grupper på tre eller flere og ha tilgang på huler å gjemme seg i.
Arten er sky og gjemmer seg en god del av tiden. Enkelte ganger når den er stresset, kan den angripe mindre fisk som tetraer.


== Systematisk inndeling ==
Klassifikasjon etter M. Kottelat 2012.

Rekke: Ryggstrengdyr (Chordata) - 55 000 arter Bateson, 1885
KLASSE Strålefinnede fisker (Actinopterygii) - 26 000 arter Klein, 1885
Orden Karpefisker (Cypriniformes) Bleeker, 1859
Overfamilie Smerlinger (Cobitoidea)
Familie Sandsmetter (Cobitidae) Swainson, 1838
Underfamilie Botiidae Berg, 1940
Slekt Botia Gray, 1831
bengalbotia (Botia dario) Hamilton, 1822
Botia birdi Chaudhuri, 1909
Botia histrionica Blyth, 1860
Botia kubotai Kottelat, 2004
Botia lohachata Chaudhuri, 1912
Botia rostrata Günther, 1868
Botia udomritthiruji
pakistanbotia (Botia almorhae) Gray, 1831
sebrabotia (Botia striata) Rao, 1920


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) sebrabotia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) sebrabotia i Encyclopedia of Life 
(en) sebrabotia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) sebrabotia hos FishBase 
(en) sebrabotia hos ITIS 
(en) sebrabotia hos NCBI 
(en) Kategori:Botia striata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Botia striata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Botia striata – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Botia striata - FishBase
«Veverlaugets formenn»

«Veverlaugets formenn» (nederlandsk: De Staalmeesters) er et oljemaleri av fra 1662 av Rembrandt. 
Bildet ble malt på oppdrag fra veverlauget, og hang opprinnelig i laugets lokaler. Bildet er et av mange kollektivportretter fra denne perioden, og omtales som Rembrandts «siste store kollektivportrett», og karakteriseres ved kontrasten mellom den fargesterke røde bordduken og mennenes svarte klær. 


== Referanser ==
Skunkbotia

Skunkbotia er tropisk ferskvannsfisk som lever i Mekong og andre elver i Thailand.
Den blir opptil 10 cm lang og lever i vann med en temperatur på 26-30 °C, pH på 6,0 til 8,0 og en hardhet mellom 5 og 12. 
Den lever av krepsdyr, insekter, snegler og andre virvelløse dyr.


== Akvaristikk ==
Den er ofte å se i akvariehandelen, men er en svært aggressiv fisk og ikke passende for selskapsakvarier. Andre mindre fisk og bunnlevende fisk i akvariet kan bli angrepet og drept.
Større ciklider kan passe sammen med denne arten i akvariet. 
Fisken bør ha huler tilgjengelig som den kan gjemme seg i.


== Eksterne lenker ==
(en) skunkbotia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) skunkbotia i Encyclopedia of Life 
(en) skunkbotia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) skunkbotia hos FishBase 
(en) skunkbotia hos ITIS 
(en) skunkbotia hos NCBI 
(en) Kategori:Yasuhikotakia morleti – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Yasuhikotakia morleti – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Yasuhikotakia morleti - FishBase
Östmark

Östmark er et tettsted i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 216 innbyggere.


== Referanser ==
Ambjörby

Ambjörby er et tettsted i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 227 innbyggere.


== Referanser ==
Stöllet

Stöllet er et tettsted i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 245 innbyggere.


== Referanser ==
Oleby

Oleby er et tettsted i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 353 innbyggere.


== Referanser ==
Sysslebäck

Sysslebäck er et tettsted i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 527 innbyggere.


== Referanser ==
Yasuhikotakia

Yasuhikotakia er en gruppe smerlinger som finnes i elver som Mekong, Chao Phraya og Mae Klong. 
Mange av artene er populære akvariefisk. 
Gruppen har fått navn etter den japanske samleren og forskeren Dr. Yasuhiko Taki. 
Den ble utskilt fra Botia i 2004. Dvergbotia (Ambastaia sidthimunki) og Ambastaia nigrolineata ble i 2012 flyttet videre til en ny slekt.


== Eksterne lenker ==
(en) Yasuhikotakia – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Yasuhikotakia i Encyclopedia of Life 
(en) Yasuhikotakia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Yasuhikotakia hos ITIS 
(en) Yasuhikotakia hos NCBI 
(en) Kategori:Yasuhikotakia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Yasuhikotakia – detaljert informasjon på Wikispecies
Koff

En koff er et nederlandsk flatbunnet seilfartøy, med enten én eller to master. Baugen og akterenden er bred og avrundet. Den var svært vanlig som handelsskip på 1700-tallet, i en periode da Norge og Nederland handlet mye med hverandre via sjøen. Fartøytypen var også kjent som «Dutch butterboxes» med et lite tiltagende utseende med meget avbundet baug og rundgattet akterstavn samt flat bunn, men spring langs relingen mellom baug og hekk.
Koffen som et kystnært fraktskip på elvene Elben, Weser, Ems og Jade på de tyske vestkysten, langs den friske kysten mot nord og langs den nederlandske kysten fram til Zuiderzee i begynnelsen var små farkoster med senkekjøl. Etter hvert ble koffen større opptil 90 tonn i lastekapasitet med lengde på omtrent 30 meter. Koffen i 1800-tallet var blitt slankere med fire ganger lengde mot bredden istedenfor tre ganger lengde mot bredde i slutten på 1600-tallet. Den var en dårlig seilfarkost i begynnelsen på 1700-tallet med senkekjøl på lesiden som senkes ned i sjøen når skipet var i bidevind, for å hindre avdrift. De nyere eksemplarer av denne typen hadde kjøl og dermed ikke behov for senkekjøl samt bedre rigging.
Koffen var sist bygget i 1890, da hadde den fått den samme riggingen som ketchen, et annet seilfartøy fra det samme århundret. På hovedmasten var det et stort skværseil med en rå og et gaffelseil samt toppseil og klyverseil, på mesanmasten var det bare gaffelseil. Galioten som også delte den samme type riggingen, etterhvert overtok koffens plass som et handelsskip med gode egenskaper på farvannene i nordlige Europa.
De større koffer som var omtalt som «schoenerkof», bygget i Nederland, hadde to ekstra mersseil i tillegg til det store skværseilet og en lik høy mesanmast lik en toppseilskonnert. En lokal betegnelse var brukt om denne typen; Brabantse schoenerkof, men de større var også betegnet som kofscheepje eller kofschip som betyr «koffskip».
Den danske koffen kjent som kuf er en egne variant fra 1800-tallet med to master og en lite besetning på bare to til tre mann med flat bunn og kjøl, men kunne ha senterbord eller sidesverd som senkekjøl i tillegg. Den danske kuffen ble også betegnet som en kufgalease med den samme rigging som småskipet galeasen. Den var ikke utspredt i den danske sjøfarten i motsetning til andre fartøytyper fordi den var spesielt utformet for seilas i floder og kanaler, fartøyets spesielle utseendet som et rektangulært skrog sett ovenfra skyldes størrelsene på slusene som dermed bestemte dimensjonene på koffen.


== Litteratur ==
Aak to Zumbra, a dictionary of the World`s Watercraft, Basil Greenhill, 2000 ISBN 0-917376-46-3
Kyrksten

Kyrksten er et tettsted i Storfors kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 258 innbyggere.


== Referanser ==
Vidöåsen

Vidöåsen er et tettsted i Hammarö kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 272 innbyggere.


== Referanser ==
V-magasinet

V-magasinet (Vestkantmagasinet) er et norsk reklamefinansiert, fulldistribuert «livsstilsmagasin» som utgis kvartalsvis i Oslo og Bærum i 45 000 eksemplarer. V-magasinet ble utgitt første gang i mai 2008 og utgiver er oi-concept. 


== Eksterne lenker ==
V-magasinet
Fallskjermhoppmerket for hæren

Fallskjermhoppmerket for hæren (Fallschirmschützenabzeichen des Heeres) er en tysk militær utmerkelse ifra det tredje rike


== Historie ==
Merket ble introdusert av Generaloberst Frhr. von Fritsch 1. september 1937 for medlemmer av hærens fallskjerminfanteri-kompani som besto kvalifikasjonstestene som fallskjermsoldat. Testene inneholdt bl.a 4 fallskjermhopp. 10. september ble de første merker delt ut, av Hauptmann Zahn og Olt.Pelz under fallskjermøvelser i Mecklenburg. Omtrent 170 merker ble delt ut den dagen, og Generalleutnant Roese underskrev urkundene og tildelte personlig merkene til Hauptmann Zahn og Olt.Pelz. 
Etter at fallskjermkompaniet ble overført ifra Heer til Luftwaffe 1. januar 1939, fortsatte personellet å bære merket, frem til 18. desember 1943, hvor alle medlemmer av fallskjerminfanteri-bataljonen offisielt fikk utdelt Fallskjermhoppmerket for Luftwaffe. 
Merket ble på nytt tatt opp igjen 1. juli 1943 ved opprettelsen av det 15. fallskjermjeger-kompani i Brandenburg regiment 4 (1. april 1943)


== Design ==
Merket er ovalt, formet av en gullfarget ekekrans. Sentralt er en sølvfarget ørn som stuper ned på skrått ifra øvre høyre ned mot venstre. Øverst er en Wehrmachtørn med sammenfoldede vinger og hakekorset i klørne. Merket ble laget i aluminium, senere sink. Det var mulig for personell som var tildelt merket å få kjøpt merket i sølv.


== Kilder ==
Wehrmacht Awards
Cimilitaria


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945
Lørje

En lørje, eller lorje, er en større, enkel og flatbunnet pram (en type lekter) som typisk er butt i begge ender. Den er et tilnærmet firkantet fartøy som gjerne fulgte med andre båter (fraktebåter, slepebåter osv.) og ble brukt som landgangsfartøy for folk og fe og/eller som en eller flere ekstra frakteplattformer. Det er også beskrevet slike farkoster/lørjer som var spisse i endene, men det er uklart om typen da kan kalles en lørje. En slepebåt kunne slepe flere lørjer samtidig. Båttypen ble benyttet såvel langs kysten som på innsjøer og elver, som for eksempel på Drammenselva.på elver og innsjøer, som langs kysten.
Etymologien til ordet er ukjent. Uttrykket brukes imidlertid også til å betegne båter som er i særdeles dårlig forfatning (som med betegnelsen holk).


== Referanser ==


== Se også ==
Pram
Lodje


== Eksterne lenker ==
Lørjene på Drammenselva. Terra Buskerud. Historieboka.no Arkivert 28. januar 2021 hos Wayback Machine.
Zuccari

Zuccari eller Zuccaro er navnet på en italiensk familie av malere på 1500-tallet:

Ottaviano Zuccari og hans sønner
Taddeo Zuccari (1529–1566) og
Federico Zuccari (ca. 1542-1609).Palazzo Zuccari er et palass i Roma, nær kirken Trinità dei Monti.
Gjenforsikring

Gjenforsikring eller reassuranse er en praksis hvor et forsikringsselskap selv beskytter seg mot tapsrisiko ved å tegne en forsikring der man overlater deler av sine forpliktelser til andre forsikringsselskaper. Dette er spesielt vanlig for selskaper som risikerer store utbetalinger ved ulykker, blant annet innen shipping.


== Typer reassuranse ==
Fakultativ reassuranse er reassuranse som gjelder for en enkelt risiko. Ved denne typen reassuranse vurderes hvert enkelt forsikrede objekt individuelt. En av fordelene med denne typen reassuranse er at den individuelle vurderingen øker sannsynligheten for en riktig risikopris. En av ulempene er at den individuelle vurderingen øker administrasjonskostnadene. 
Ved proporsjonal reassuranse dekker reassurandøren en fast andel av hvert krav fra den forsikrede parten.Ved ikke-proporsjonal reassuranse dekker reassuranseselskapet utbetalinger over en på forhånd avtalt sum. De to hovedformene for ikke-proporsjonal reassuranse er excess of loss og stop loss. 
Excess of loss reassuranse brukes for å forsikre seg mot store enkeltskader. Reassuranseselskapet forplikter seg til å dekke en skade hvor utbetalingen er over en bestemt størrelse. Det er ofte også  bestemt en øvre grense for hvor mye reassuranseselskapet skal dekke av en skade.Stop loss reassuranse dekker summen av alle skader som inntreffer i løpet av en tidsperiode dersom disse tilsammen overstiger et avtalt nivå. Reassurandøren har som regel avtalt en øvre grense for hvor mye den skal betale.


== Referanser ==
Deje

Deje er et tettsted i Forshaga kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 2 742 innbyggere.


== Referanser ==
John Cazale

John Holland Cazale (født 12. august 1935 i Boston i Massachusetts, død 13. mars 1978 i New York City) var en amerikansk skuespiller, kjent for sine roller som Fredo i den tredelte filmen Gudfaren og som Stan i vietnamfilmen Hjortejegeren.
Andre kjente filmer han spilte i var blant annet sammen med Al Pacino i Dog Day Afternoon og med Gene Hackman i The Conversation. Cazale rakk bare å spille i fem filmer før han døde i 1978.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) John Cazale på Internet Movie Database 
(sv) John Cazale i Svensk Filmdatabas 
(da) John Cazale på Filmdatabasen 
(da) John Cazale på Scope 
(fr) John Cazale på Allociné 
(en) John Cazale på AllMovie 
(en) John Cazale hos Turner Classic Movies 
(en) John Cazale hos Rotten Tomatoes 
(en) John Cazale hos The Movie Database 
(en) John Cazale hos Internet Broadway Database
Dyvelsten

Dyvelsten er et tettsted i Forshaga kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 219 innbyggere.


== Referanser ==
Tjärnheden

Tjärnheden er et småsted i Forshaga kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. Det ligger rett nord for Deje og er i realiteten en del av Deje. I 2005 var Tjärnheden regnet som et tettsted, og hadde da 208 innbyggere, men i 2010 var innbyggertallet sunket under 200, som er grensen for å regnes som tettsted i Sverige.


== Referanser ==
Misvær

Misvær (pitesamisk: Miedasvärrda ) er en bygd i Bodø kommune i Nordland, og ligger ved Misværfjorden i indre Salten. Fram til 2016 ble det regnet som et tettsted.. Bygda er del av den tidligere Skjerstad kommune. Den er kjent for båtbyggeri, derav «Misvær-båt», en krumstavnet nordlandsbåt.
Bygda har også en del geitehold og ost, og er kjent for Misværosten, en brunost som ble laget ved Misvær Ysteri (1925–1975), siden videreført av TINE. Misvær ligger nå i Bodø kommune, men var fram til 1. januar 2005 kommunesenter i Skjerstad kommune. Her finner en også Misvær kirke omgitt av flere gravhauger. Stedet har også flere fredede tømmerbygninger fra 1700-tallet.
Plassen har en bensinstasjon, et bakeri og et Coop-marked. Bygda fikk nytt skolebygg for barne- og ungdomsskoleelever i 2006. Anlegget inneholder også bibliotek, gymsal og svømmebasseng. Nær Misvær finnes Vestvatn alpinanlegg.
Misvær har egen værstasjon som oppdateres hvert tiende minutt. Historiske værdata fra bygda er også tilgjengelig.


== Eldste stabbur nord for Trondheim (1510) ==
Et stabbur i Misvær, bygd i 1510, er den eldste kjente trebygning nord for Trondheim.
Årringeanalyse (dendrokronologi), der årringenes vekst i bygningens tømmerstokker sammenlignes med vekstkurver fra skog, forteller når tømmeret er hogd. Flere stokker i stabburet ble hogd i 1496, men mesteparten er datert til 1510.
Laftemetoden (Misværlaft) er en nordlig og særegen variant av Raulandslaft, etter de eldste bevarte trebygninger i Norge. Stabburets svært tette laft (sammenføyninger), og andre spor i bygningen, tyder på at det opprinnelig var et bolighus eller eldhus.
Stabburet er ett av to trebygninger i Misvær som er eldre enn fra 1537.


== Kjente personer ==
Einar Berntzen, norsk statsviter.
Inger Ellen Nicolaisen, grunder og grunnlegger av Nikita frisør.


== Se også ==
Skjerstad


== Referanser ==
Segmon

Segmon er et tettsted i Grums kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. Det ligger cirka ni kilometer sørvest for Grums. I 2010 hadde tettstedet 437 innbyggere.


== Referanser ==
Slottsbron

Slottsbron er et tettsted i Grums kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 039 innbyggere.Det lokale idrettslaget Slottsbrons IF ble svensk mester i bandy for herrer i 1934, 1936, 1938 og 1941. 


== Referanser ==
Uddheden

Uddheden er et tettsted i Gräsmark,Sunne kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. Det ligger mellom sjøen Udden og elva Rotna. I 2010 hadde tettstedet 258 innbyggere.


== Referanser ==
Lysvik

Lysvik er et tettsted i Sunne kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 341 innbyggere.


== Referanser ==
Västra Ämtervik

Västra Ämtervik er et tettsted i Sunne kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 366 innbyggere.


== Referanser ==
Rottneros

Rottneros er et tettsted i Sunne kommune i Värmlands län i landskapet Värmland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 448 innbyggere. Navnet betyr «brølende munning» på oldnordisk.
De såkalte Rottnerosverken ble opprinnelig anlagt som jernverk på slutten 1600-tallet ved elven Rotna (på svensk Rottnan). Virksomheten ble endret til papirproduksjon på slutten av 1800-tallet, og i dag er Rottneros AB et børsnotert konsern med flere papirfabrikker. I nærheten ligger Rottneros jernbanestasjon.
Rottneros herregård stod modell for «Ekeby» i Gösta Berlings saga. Lucianatten 1929 ble den gamle herregården ødelagt i en voldsom brann. Den daværende eieren Svante Påhlsson (1882–1959) lot herregården oppføre på nytt, og anla Rottneros Park som en blomster- og skulpturpark rundt herregården, inspirert av de store parkene i Europa. I parken finnes også Nils Holgerssons eventyrpark og en MC-utstilling. 


== Stamfrändemonumentet ==

I Rottneros står Stamfrändemonumentet, reist for å minnes de som innvandret til Värmland fra Finland og de som utvandret fra Värmland til Nord-Amerika. Monumentet er et relieff i granitt som forestiller Värmlands landskap, med inskripsjonen TILL HUGFÄSTANDE AV SAMBANDET MED STAMFRÄNDER VÄSTANHAVS OCH ÖSTANHAVS. En ørn av bronse sitter på toppen av monumentet. Både granittrelieffet og bronseørnen er lagd av den finske kunstneren Jussi Mäntynen og ble avduket 22. juni 1953.


== Referanser ==
Mackenzie

Mackenzie (også skrevet MacKenzie og McKenzie) kan vise til:

MacKenzie-klanen – en skotsk klan, opprinnelsen til navnet


== Steder ==


=== Australia ===
Mackenzie (Queensland) – en forstad til Brisbane
Mackenzie (elv i Australia) – ei elv i Queensland


=== Canada ===
Mackenzie (elv) – Canadas lengste elv
Mackenzie (Britisk Columbia) – en by i Britisk Columbia
Mackenzie Highway – en vei i Alberta og Nordvestterritoriene
Mackenzie County – en kommune i Alberta
Mackenzie King-øya – ei øy i Nord-Canada
Mackenziefjellene – en fjellkjede i Yukon og Nordvestterritoriene


== Guyana ==
Mackenzie (Guyana)


=== New Zealand ===
Mackenzie (distrikt) – et administrativt distrikt på Sørøya i New Zealand


=== USA ===
McKenzie County – et fylke i Nord-Dakota
McKenzie (Tennessee) – en by i delstaten Tennessee
McKenzie (Oregon) – ei elv i Oregon


== Personer ==


=== Klan ===
Mackenzie (klan), en skotsk klan


=== Etternavn ===
Alastair MacKenzie (f. 1970) – en skotsk skuespiller
Alexander Mackenzie (1764–1820) – en canadisk oppdagelsesreisende
Alexander Mackenzie (politiker) (1822–1892) – Canadas andre statsminister
Alexander Mackenzie (komponist) (1847–1935) – en britisk komponist og musiker
Alexander Slidell Mackenzie (1803–1848) – en amerikansk marineoffiser og forfatter
Alister MacKenzie (1870–1934) – en britisk golfbanedesigner
Benjamin McKenzie (f. 1978) – en amerikansk skuespiller
Billy Mackenzie (1957–1997) – en skotsk sanger
Bret McKenzie (f. 1976) – en skuespiller og musiker fra New Zealand
Colin Mackenzie (1754–1821) – en britisk offiser, kunstsamler og orientalist
Compton Mackenzie (1883–1972) – en skotsk forfatter og nasjonalist
Dan McKenzie (f. 1942) – en britisk professor og geolog
Donald MacKenzie (1879-?) – en canadisk roer
Duke McKenzie (f. 1963) – en engelsk boksekommentator og tidligere profesjonell bokser
Duncan Mackenzie (1861–1934) – en britisk arkeolog
Duncan McKenzie (f. 1950) – en engelsk fotballspiller
George Henry Mackenzie (1837–1891) – en skotsk-amerikansk sjakkmester
Henry Mackenzie (1745–1831) – en skotsk forfatter
Jemma McKenzie-Brown (f. 1992) – en engelsk skuespiller
Kenneth Ross MacKenzie (1912–2002) – en amerikansk fysiker og oppdager av astatin
Kenneth Kent Mackenzie (1877–1934) – en amerikansk advokat og botaniker
Linsey Dawn McKenzie (f. 1978) – en britisk modell
Morell Mackenzie (1837–1892) – en britisk lege
R. Tait McKenzie (1867–1938) – en canadisk-født amerikansk kirurg og billedhogger
Ranald Mackenzie (1840–1889) – en amerikansk general
Thomas Mackenzie (1854–1930) – statsminister i New Zealand
William Lyon Mackenzie (1795–1861) – en canadisk journalist og opprører
William Lyon Mackenzie King (1874–1950 – Canadas tiende statsminister


=== Fornavn ===

Mackenzie Astin (f. 1973) – en amerikansk skuespiller
Sir Mackenzie Bowell (1823–1917) – en engelsk-født canadisk statsminister
MacKenzie Boyd-Clowes (f. 1991) – en canadisk skihopper
Mackenzie Crook (f. 1971) – en britisk skuespiller
Mackenzie Phillips (f. 1959) – en amerikansk skuespiller
Mackenzie Rosman (f. 1989) – en amerikansk skuespiller
MS «Oslofjord» (1993)

MS «Oslofjord», tidligere «Bergen» og «Bergensfjord», er en havgående bilferge opprinnelig bygd for selskapet Rutelaget Askøy - Bergen (senere Fjord Line AS) i 1993. Det opprinnelige navnet var MS «Bergen». Skipet er bygd ved Fosen Mekaniske Verksteder og ble satt i drift i juni 1993 på ruten Bergen - Haugesund - Egersund - Hanstholm.
I 2003 ble skipet leid ut til DFDS Seaways, som gav det navnet MS «Duchess of Scandinavia» og brukte det på ruten mellom Harwich i Storbritannia og Cuxhaven i Tyskland, som den siste direkte ferjerute mellom Storbritannia og Tyskland. I 2005 fikk skipet nytt navn igjen, MS «Atlantic Traveller». Skipet gikk deretter som «danskebåt» for Fjord Line i ruten til Hirtshals i Danmark, med utgangspunkt i Bergen, Stavanger og Egersund. I 2008 ble navnet endret til MS «Bergensfjord». Fra og med oktober 2008 flyttet Fjord Line til Risavika i Rogaland fra Egersund.
MS «Bergensfjord» ble bygd om i 2014 ved STX-verftet i Raumo i Finland og tilpasset behovene på strekningen Sandefjord - Strömstad. Lugarene ble fjernet og kapasiteten utvidet til 1 800 passasjerer, men Fjord Line tillater kun 1 350 som maks antall passasjerer og 370 biler selvom er plass til flere. Taxfreeområdet ble utvidet til 1 200 kvadratmeter.
Skipet er 134,4 meter langt, 24 meter bredt. Bruttotonnasjen er 16 794.
Etter ombygningen fikk skipet navnet MS «Oslofjord» og ble satt inn på ruten Sandefjord - Strømstad 20. juni 2014.
25. mars 2021 ble MS Oslofjord overført fra det danske skipsregister (DIS), til det norske skipsregister (NOR). Årsaken er at omkring 90% av gjestene på MS Oslofjord er nordmenn. Omflaggingen betyr blant annet at det vil bli enklere å benytte seg av norsk og lokal arbeidskraft om bord. Ny hjemmehavn for MS Oslofjord er nå Sandefjord.


== Rederier ==
Team Asköy-Bergen AS, Bergen, Norge (19. juni 1993 - 1994)
Fjord Line AS, Egersund, Norge (1994 - 18. november 2004)
Charter: DFDS Seaways AS, Danmark (9. april 2003 - 7. november 2005)
Bergensfjord KS, Norge (18. november 2004 - 23. november 2007)
Fjord Skibsholding AS, Danmark (23. november 2007 - 25. mars 2021)
Operatør: Fjord Line AS, Egersund, Norge (8. november 2005 - )
Eier: Fjord Line AS, Egersund, Norge (25. mars 2021-)


== Ruter ==
Bergen - Haugesund - Egersund - Hanstholm (21. juni 1993 - 8. april 2003)
Harwich - Cuxhaven (17. april 2003 - 7. november 2005)
Bergen - Haugesund - Egersund - Hanstholm (17. november 2005 - oktober, 2008)
Hanstholm - Kristiansand (24. januar 2008 - april, 2008)
Hirtshals - Risavika (Stavanger) - Bergen (28. oktober 2008 - desember, 2013)
Sandefjord - Strömstad (20. juni 2014 - )


== Bildegalleri ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) IMO 9058995 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) MS «Oslofjord» (1993) – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen 
(no) Fakta om MS «Oslofjord»  Besøkt 12. juli 2015