jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vindelsvermer

Vindelsvermer (Agrius convolvuli) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne store, kraftige, grå arten er en sterk flyger. Den hører hjemme i varme strøk nesten over alt i den Gamle verden, men begir seg ofte på vandringer nordover, enkelte år dukker de opp i Norge på ettersommeren og høsten. De kan da finnes helt nord til Finnmark. Larven lever på vindel (Convolvulus spp.) og beslektede planter, men puppen, som har en karakteristisk, frittliggende sugesnabel, overlever ikke vinteren hos oss.


== Utseende ==
En stor (vingespenn 94 – 120 mm) og kraftig svermer med spoleformet kropp og smale vinger. Hodet er stort og bredt, sugesnabelen er ca. 75 mm lang, dvs. lengre enn selve insektet. Antennene er snaut halvparten så lange som forvingene. Brystet er grått med hvite sider, bakkroppens overside har en grå midtstripe, på sidene av denne har hvert ledd, regnet forfra, en smal, hvit tverrstripe, så en bred, rosa stripe og bakerst en svart stripe som er litt smalere enn den rosa. De kraftige forvingene er spisse og gråspraglete. Bakvingene er grå med et svakt, rosa skjær, med mørkegrå tverrbånd. Larven er ganske mørk og brokete farget. Puppen utmerker seg ved at sugesnabelen henger fritt fra kroppen.


== Levevis ==
Larvene lever på vindel (Convolvulus), søtpotet (Ipomoea) og beslektede planter. De voksne sommerfuglene er svært dyktige flygere som henger på svirrende vinger foran dype blomster og stikker sin meget lange sugesnabel ned til nektaren. De er utholdende flygere og kan trolig foreta vandringer på flere tusen kilometer.


== Kilder ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Nettsiden Norges sommerfugler: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) vindelsvermer i Encyclopedia of Life 
(en) vindelsvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vindelsvermer hos Artsdatabanken 
(sv) vindelsvermer hos Dyntaxa 
(en) vindelsvermer hos Fauna Europaea 
(en) vindelsvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Agrius convolvuli – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Agrius convolvuli – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Agrius convolvuli – detaljert informasjon på Wikispecies
Kristina av Tunsberg

Prinsesse Kristina av Tunsberg eller jomfru Kristin Håkonsdatter (født 1234 i Bergen, død ca. 1262 i Spania), også skrevet Christina og Kristín, var datter av kong Håkon IV  (Håkon 4. Håkonsson «den gamle») og hans hustru Margrete Skulesdatter. Kristina var det tredje av Håkon og Margretes i alt fire barn og en eldre søster av Magnus Lagabøte. 


== Spansk giftermål ==

For å styrke de diplomatiske båndene til andre land, giftet faren Kristina bort til den spanske Don Felipe, broren til den kastiljanske kong Alfonso X (1221–1284) (av Castilla og Leon). Hun reiste fra Tønsberg i Vestfold og ankom Burgos julaften 1257. Felipe og Kristina giftet seg 31. mars 1258. De bodde i Sevilla inntil hun døde barnløs 28 år gammel. Hun ble gravlagt i et kloster i landsbyen Covarrubias nær Burgos, 240 km nord for Madrid.


== Ettermæle ==
 
I 1953 ble det åpnet en sarkofag man trodde var tom. Den viste seg å inneholde et kvinnelik. Undersøkelsr viste at det var en høy kvinne, og hennes alder stemmer godt med prinsesse Kristina. Legenden forteller at prinsessa ønsket som bryllupsgave at det ble reist et kapell til ære for St. Olav i Spania. Kapellet ble aldri bygget, men i 2011 ble St. Olavskapellet åpnet i Covarrubias i forbindelse med 750-årsjubileet for hennes avreise fra Tønsberg. 
I 1978 ble en statue av Kristina reist i Covarrubias. Statuen er laget av Brit Sørensen. 24. juli samme år ble en kopi reist ved Slottsfjellet i Tønsberg. Tønsberg og Covarrubias har blitt vennskapskommuner som resultat av denne gamle forbindelsen.
Prinsesse Kristina ble valgt som symbol og gjennomgangsfigur i forbindelse med feiringen av Tønsberg bys 1100-årsjubileum i 1971. Forfatteren Kåre Holt skreiv det historiske skuespillet Kristina av Tunsberg som hadde premiere dette året med Lise Fjeldstad i hovedrollen. Stykket ble framført som sommerteater i noen år på friluftsscenen på Vestfold Fylkesmuseums område på Tallak rett nord for Slottsfjellet. Illustratøren Morten Myklebust lagde en tegneserieversjon av Kåre Holts drama i 1991. I 2004 skreiv også den spanske forfatteren Manuel Muñoz Hidalgo et skuespill om prinsesse Kristina, Kristina Håkonsdatter – den splittede blomsten. I  Covarrubias har det også fast i flere år vært en mindre Kristina-markering.Prinsesse Kristina har ellers blant annet gitt navn til Kristina-løpet, et mosjonsløp for joggere hver vår i Tønsberg, og Kristina-statuetten, Tønsbergs Blads årlige pris til en idrettsutøver fra Vestfold, en utmerkelse som har blitt den høyeste innen Vestfold-idretten. Prinsesse Kristina er også navnet på en liten båt som arrangerer skjærgårdsturer utenfor Tønsberg.


== Referanser ==


== Kilder ==
Artikkel i Fjordenes Tidende 6. oktober 2006.


== Eksterne lenker ==
Kulturarv i Vestfold fylkeskommune om prinsesse Kristina, falker og falkonering
Einar Jenssen: Prinsesse Kristina – myte og virkelighet, 1980
Pilegrim-nettside om prinsesse Kristina
Hellig Olavs kapell i Spania Arkivert 15. oktober 2007 hos Wayback Machine.
NRKs serie I prinsesse Kristinas fotspor 2004
Kristinapsalteret GKS 1606 4º i Det Kongelige Bibliotek
Søtpotetsvermer

Søtpotetsvermer (Agrius cingulata) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den erstatter den nærtbeslektede og meget like vindelsvermeren (Agrius convolvuli) i Amerika. Som vindelsvermeren er den en meget god flyger og kan foreta lange vandringer. Larven lever på søtpotet (Ipomoea batatas), vindel (Convolvulus spp.) og beslektede planter.

		
		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) søtpotetsvermer – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) søtpotetsvermer i Encyclopedia of Life 
(en) søtpotetsvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) søtpotetsvermer hos ITIS 
(en) søtpotetsvermer hos ITIS 
(en) søtpotetsvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Agrius cingulata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Agrius cingulata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Agrius cingulata – detaljert informasjon på Wikispecies
Ligustersvermer

Ligustersvermer (Sphinx ligustri) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne slanke, rosa og grå svermeren er Norges største "innfødte" sommerfugl, og kan ha et vingespenn på 12 cm. Den er forholdsvis vanlig på Østlandet og Sørlandet og er også funnet enkelte ganger på Vestlandet. Larven lever på ask (Fraxinus), liguster (Ligustrum) og syrin.


== Utseende ==
En stor (vingespenn 100 – 120 mm), slank sommerfugl med relativt store, smale vinger. Kroppen er slankere enn hos mange andre svermere. Hodet er temmelig lite, men med velutviklede munndeler, antennene er hvite og rundt 1/3 så lange som forvingene. Brystet er brunsvart med hvite sider, bakkroppen har en grå midtlinje, på sidene med rosa og svarte tverrstriper som er omtrent like brede. Forvingene er slanke og tilspissede, svartbrune, lysere langs fremkanten og med en lys stripe langs ytterkanten. Bakvingene er forholdsvis små, rosa med tre mørke tverrbånd. Larven er grønn, hvert ledd har en hvit og svart skråstripe. «Hornet» på bakkroppen er også tofarget, hvitt og svart.

		
		
		


== Levevis ==
Ligustersvermeren flyr gjerne i skumringen, da den besøker forskjellige slags blomster. Flygetiden er i juni. Larven lever på busker og trær, mest i oljetrefamilien: ask, liguster og syrin. Da flere av næringsplantene er hageplanter, besøker ligustersvermeren gjerne hager. Dersom de store larvene blir forstyrret, reiser de opp forkroppen i en skremmestilling. Carl von Linné syntes de da minnet om en egyptisk sfinks, dette er opphavet til slektsnavnet Sphinx som har gitt grunnlag for familienavnet Sphingidae.


== Utbredelse ==
Ligustersvermeren finnes over det meste av den palearktiske sone, utenom lengst i nord og i ørkenområdene. I Norge er den forholdsvis vanlig på Østlandet. Det foreligger noen funn fra Vestlandet, men det er usikkert om disse er fra lokale bestander, eller har flydd inn østfra.


== Kilder ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Nettsiden Norges sommerfugler: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) ligustersvermer i Encyclopedia of Life 
(en) ligustersvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ligustersvermer hos Artsdatabanken 
(sv) ligustersvermer hos Dyntaxa 
(en) ligustersvermer hos Fauna Europaea 
(en) ligustersvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Sphinx ligustri – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Sphinx ligustri – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sphinx ligustri – detaljert informasjon på Wikispecies
Furusvermer

Furusvermer (Sphinx pinastri) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Denne grå svermeren er en av de få artene i svermerfamilien som er knyttet til bartrær. Larven lever på furu (Pinus sylvestris). Arten finnes i furuskog i Sør-Norge, i alle fall til Hordaland.


== Utseende ==
En ganske stor (vingespenn 72 – 80 mm), slank svermer, den virker ensfarget grå og er lett å kjenne igjen på fargen. Den slankest bygde av de norske svermerne. Hodet er middels stort, med velutviket sugesnabel. Antennene er hvite og nær halvparten så lange som forvingene. Brystet er grått i midten, svart på sidene og hvitt helt ytterst. Bakkroppen har en grå midtstripe, på sidene er den tverrstripet i grått, svart og hvitt. Vingene har bølget ytterkant. Forvingene er mørkegrå med spredte, lysere skjell. Rundt midten av vingen er det noen svarte lengdestreker. Noen ganger er vingens grunnfarge så mørk at disse ikke synes. Bakvingene er ensfarget grå. Larven er grønn med lyse lengdestriper, som gir bra kamuflasje mot barnålene. Det finnes også en rustrød fargevariant.

		
		
		
		
		


== Levevis ==
Furusvermeren flyr i og ved bar- og blandingsskog med innslag av furu i mai – juli. Den besøker gjerne blomster og er kjent som pollinator av nattfiol (Platanthera bifolia). Larvene lever nesten utelukkende på furu (Pinus sylvestris), de har en sjelden gang blitt funnet på gran og lerk. Den er en av ganske få svermere som har larver på bartrær.


== Utbredelse ==
Furusvermeren finnes over det meste av den palearktiske sone, fra Nord-Afrika gjennom det aller meste av Europa østover til Kina. I Norge finnes den i den sørligste delen av landet nordvestover til Hordaland, men synes å mangle lenger nord. Registrert i Florø, Sogn og Fjordane  28.05.2015.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norvegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Hydén, N., Jilg, K. & Östman, T. 2006. Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Ädelspinnare-tofsspinnare. Lepidoptera: Lasiocampidae-Lymantriidae. ArtDatabanken, SLU, Uppsala. ISBN 91-88506-59-2
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Nettsiden Norges sommerfugler: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) furusvermer i Encyclopedia of Life 
(en) furusvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) furusvermer hos Artsdatabanken 
(sv) furusvermer hos Dyntaxa 
(en) furusvermer hos Fauna Europaea 
(en) furusvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Sphinx pinastri – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Sphinx pinastri – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sphinx pinastri – detaljert informasjon på Wikispecies
Fettsuging

Fettsuging er en metode innen plastisk kirurgi som fjerner underhudsfett. Det er ingen slankemetode og egner seg best for behandling av uønskede fettansamlinger på f.eks. hofter, mage og lår. Fettsuging krever et sterilt miljø og bedøvelse. Andre navn er liposkulptur eller figurforming.  
Metoden ble introdusert av den franske legen Gerard Illouz i 1977 og videreutviklet av amerikanske kirurger og den norske kirurgen Erik Dillerud i begynnelsen av 1980-årene. Fettsuging utføres nå som oftest med såkalt intern ultralyd, der fettvevet "knuses" før det suges ut. Ekstern ultralyd, såkalt ULTRASHAPE (eng.) har vært forsøkt i kombinasjon med diett – effekten av dette er dokumentert og publisert.
En kanyle som er et lite rustfritt stålrør brukes ved enkelte klinikker som utfører fettsuging. Kanylen injiseres i fettdepotene gjennom små snitt i huden som videre skaper små tunneler gjennom fettlagene og suger ut fettet. 
Fettsuging innebærer også en del risikoer. Disse kan inkludere:

Anestesi risiko
Blåmerker
Endring i hudens følsomhet som kan vedvare
Skade på dype strukturer som nerver, blodårer, muskler, lunger og abdominal organer
Hjerte og lungekomplikasjoner
Væskeopphopning
Infeksjon
Regelmessige konturer eller symmetrier
Uregelmessig pigmentering
Behov for revisjon kirurgi
Vedvarende hevelse
Dårlig sårtilheling
Løs hud, forverring av cellulitter
Hevelse
Brannskade eller varmeskader fra ultralyd og ultralyd assistert fettsuging teknikk Det anbefales også at pasienter som utfører denne type operasjon er i så god form som mulig før de tar fettsuging.


== Referanser ==
Mapungubwe

Mapungubwe var en historisk by i det som nå er det nordlige Sør-Afrika. Byen eksisterte fra 1050 til 1270 i elvemøtet mellom Shasheeleven og Limpopoelven, og var senter for et kongerike som omfattet deler av dagens Botswana og Zimbabwe. Byen er i dag nasjonalpark, fortidsminne, utgravningsområde og verdensarvminne.
Mapungubwe betyr sjakalenes område. Mapungubwefjellet består av sandstein, med 30 meter høye kløfter og et 300 m langt platå på toppen. Fjellet var bebodd i perioden 1220-1290.
Mapungubwe nasjonalpark utgjør sammen Tuli Block i Botswana og Tuli Safari area i Zimbabwe det felles Limpopo/Shashe Transfrontier Park.


== Kongedømmet ==
Mapungubwe-samfunnet har blitt beskrevet [1] som det mest avanserte i det sørlige Afrika. Arkeologer mener at det var det første samfunnet med klasseinndelt samfunnsorganisering, hvor lederne levde adskilt fra folket forøvrig. Viten og gjetninger om Mapungubwesamfunnet er basert på bygningsrester og andre arkeologiske funn, ettersom det ikke finnes skriftlige minner etter Mapungubwene. 

Livet i Mapungubwe var basert på jordbruket og på familiegrupper. Egne områder var forbeholdt rituelle seremonier, husholdningsaktiviteter og andre funksjoner. Kveget bodde i innhegninger nær bolighusene. 


== Utgravningene ==
Mapungubwes historie var glemt inntil 1932. På nyttårsaften 1932 fant en lokal bonde og hans sønn en rekke gjenstander på toppen av fjellet. De meldte fra om funnet til professor Leo Fouché ved  University of Pretoria. Dette innledet en serie utgravninger som har vedvart til i dag.
Ettersom det ble funnet flere gullgjenstander, ble funnene lenge holdt hemmelige av frykt for gravrøvere. Gjenstandene som ble funnet er datert til ca. 1000-1300. Funnene inneholder keramikk, glassperler, kinesisk glasert keramikk, gullsmykker (blant annet det gylne neshornet), keramikkfigurer, organisk avfall, utskåret elfenben, og gjenstander av kobber og jern.


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
sanparks.org: Mapungubwe National Park
mapungubwe.com
safrica.info: Mapungubwe:  SA's lost city of gold
Tobakksvermer

Tobakksvermer (Manduca sexta) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den lever i Nord-Amerika. Larven går på forskjellige planter, blant andre tobakk (Nicotiana). Den har vært en nyttig modellorganisme for studier av insekters utviking.

		
		
		


== Eksterne lenker ==
(en) tobakksvermer i Encyclopedia of Life 
(en) tobakksvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) tobakksvermer hos ITIS 
(en) tobakksvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Manduca sexta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Manduca sexta – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Manduca sexta – detaljert informasjon på Wikispecies
Xanthopan morgani

Xanthopan morgani er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den lever i tropisk Afrika og på Madagaskar. Den har en ekstremt lang sugesnabel, mer enn 25 cm, og kan dermed nå nektaren i orkideer med veldig lange nektarsporer. 


== Darwins prediksjon ==
En orkide med den til da lengste nektarsporen, over 30 cm, ble oppdaget på Madagaskar og levende eksemplarer ble brakt til England i 1850-åra. Angraecum sesquipedale blomstret i England i 1859. Charles Darwin fikk tilsendt eksemplarer og i sin bok om pollinering av orkideer kommer han med sin berømte forutsigelse om at det må finnes en nattsvermer med sugesnabel på innpå en fot (30 cm). Noe slikt insekt var da ikke kjent og Darwin fikk mye kritikk særlig fra entomologer for denne påstanden. 
Darwin fikk imidlertid støtte fra medoppdageren av evolusjon ved naturlig utvalg, Alfred Russel Wallace som selv var en framstående insektsamler. Wallace sa at han hadde målt sugesnabler hos svermere av slekten Macrosila (=Xanthopan) i Fastlands-Afrika som bare manglet få tommer på å være lange nok. Wallace skrev: «At en slik møll eksisterer på Madagaskar kan man sikkert forutsi; og naturhistorikere som besøker den øya burde lete etter den med like stor selvsikkerhet som astronomer lette etter planeten Neptun, – og de vil lykkes like godt!». Den arten Wallace henviste til i Afrika het Macrosila morgani, senere Xanthopan morgani. 
I 1903 ble den forutsagte nattsvermeren funnet på Madagaskar av W. Rotschild og K. Jordan og gitt underartsnavnet praedicta. Xanthopan morganii praedicta har en sugesnabel som er tilstrekkelig lang til å nå nektaren i A. sesquipedale. Disse ekstreme lengdene på nektarspore og sugesnabel antas å ha oppstått gjennom koevolusjon. Denne gjensidige tilpasningen sikrer planten god pollinering og insektet en eksklusiv matkilde.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Darwin, Charles (2005). Burkhardt, Frederick. ed. The Correspondence of Charles Darwin. 15. Cambridge University Press. ISBN 052185931X
Kritsky, Gene (4 November 1991). Darwin's Madagascan Hawk Moth Prediction. American Entomologist (Entomological Society of America) 37 (4): 206–210.


== Eksterne lenker ==
(en) Xanthopan morganii i Encyclopedia of Life 
(en) Xanthopan morganii i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Xanthopan morganii hos NCBI 
(en) Kategori:Xanthopan morganii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Fylkesvei 7016

Fylkesvei 7016 (Fv7016) går mellom Røyrvik og Seterhaug i Lierne.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 346 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 RøyrvikRøyrvikveien 

 LierneLimingveien 

Hovdveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7016
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Amerikansk kjempesvermer

Amerikansk kjempesvermer (Cocytius antaeus) er en sommerfugl som tilhører familien svermere (Sphingidae). Den er en av familiens største arter med et vingespenn på opptil 18 cm og kraftig kroppsbygning. Den er meget sjelden i Nord-Amerika, noe vanligere i Sør-Amerika sør til Brasil. Den er det eneste insektet som har lang nok sugesnabel til å bestøve den sjeldne orkideen "ghost orchid".


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn 125 – 180 mm) og ganske kraftig svermer. Hodet, brystet og forvingen er brune. Bakkroppen har en brun midtstripe, på sidene svart med små, gule flekker på leddene 2-4. Bakvingen er mørkbrun med en gul flekk med roten og et lyst, trekantet felt ved fremkanten. Den store larven er grønn, med en skarp, hvit skråstripe bakerst som ender ved roten av hornet på bakkroppen, men ellers uten skråstriper på sidene (hos utvokste eksemplarer). Stor larver er kledt med korte, oppstående hår. Puppen har en lang, utoverkrummet, kølleformet sugesnabel-slire som ytterst er festet i brystet.

		
		
		


== Levevis ==
Larvene lever på den tropiske plantefamilien Annonaceae. De voksne svermerne besøker gjerne blomster.


== Utbredelse ==
Amerikansk kjempesvermer lever fra det sørligste USA (der den er ganske sjelden) sørover til det sørlige Brasil. Den forekommer også på Jamaica og Galápagos-øyene. Den kan vandre en del og er blitt funnet så langt nord som Chicago.


== Kilder ==
Oehlke, W. Sphingidae of the Americas – Cocytius antaeus. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) amerikansk kjempesvermer i Encyclopedia of Life 
(en) amerikansk kjempesvermer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) amerikansk kjempesvermer hos ITIS 
(en) amerikansk kjempesvermer hos NCBI 
(en) Kategori:Cocytius antaeus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cocytius antaeus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cocytius antaeus – detaljert informasjon på Wikispecies