Kaprolat

«Kaprolat» var sammen med den nærliggende stillingen «Hasselmann», tyske betegnelser på stillinger, på hver sin kolle,  i det østlige Karelen på russisk side av grensen under andre verdenskrig. Stillingene lå vest for den lille karelske byen Louhi. I en sovjetisk offensiv i juni 1944 ble rundt 120 norske frontkjempere drept og 23 døde i sovjetisk fangenskap. Dette tapet, totalt rundt 143, er det største tapet som har rammet en norsk landstridsavdeling noensinne.


== Kampene ved Kaprolat 1944 ==
På Kaprolat og Hasselmann var det rundt 200 nordmenn, og av disse ble 117 norske frontkjempere meldt savnet eller drept i kamp da de tjenestegjorde i Waffen-SS-enheten SS-skijegerbataljon Norge og ble nedkjempet av Den røde armé på disse to stedene i dagene 25. og 26. juni 1944. Det sovjetiske angrepet ble innledet 25. juni etter at SS-styrkene hadde kunnet observere at de sovjetiske styrkene bygget en vei gjennom det myrete området ved hjelp av kavler – tømmer lagt ut i det myrete landskapet opp mot stillingene.
Da Waffen SS-styrkene skjønte at de var i ferd med å bli nedkjempet, forsøkte en gruppe å slippe unna gjennom utbrudd mot sør i retning av de andre tyske stillingene på Hasselmannhøyden, men svært få lyktes i dette. Andre prøvde å gjemme seg i skogen for senere å gå mot nord/vest. Denne gruppen lyktes etter tolv dagers vandring gjennom skogen å nå støttepunktet Sasjajek.
Rundt 40 norske frontkjempere skal ha blitt tatt som krigsfanger av de sovjetiske styrkene.


== Etter kampene ==
Femten norske krigsfanger fra Kaprolat-kampene returnerte til Norge i perioden mellom høsten 1945 og oktober 1953. Fra russiske kilder blir det opplyst at de hadde tilfangetatt 48 soldater etter kampene.
Området forble avstengt etter kampene og i hele etterkrigstiden som en del av grenseområdene mot Finland. De falne soldatene ble ikke begravet og har til dels ligget fremme i dagen siden. Etter Sovjetunionens fall er det blitt tatt initiativ for å bringe levningene etter de norske frontkjemperne hjem til Norge. Professor Stein Ugelvik Larsen ved Universitetet i Bergen leder den såkalte Kaprolatkomiteen som arbeider med å identifisere levningene etter de norske SS-soldatene. Arbeidet finansieres blant annet av det norske utenriksdepartement med én million kroner.


== Se også ==
Glemt soldatWolfgang Windingstad


== Referanser ==


== Litteratur ==
Arneberg, Sven T; Tragedie i Karelen, Grøndal og Deryers Forlag AS, 1993; ISBN 82-504-2035-7
Veum, Eirik; De som falt, Vega Forlag AS, 2009; ISBN 978-82-8211-288-8
Senje, Sigurd; Glem soldat, Pax Forlag AS, 2008; ISBN 978-82-530-3385-3


== Eksterne lenker ==
Norske digitale kilder 1940-1945
Bilder av området fra 2003 og 2005
«Per Kleppe: Vil få hjem sin døde bror», Adressa 11. desember 2006
«Etter 66 år fikk Per Kleppe begravet broren sin», Dagbladet 1. februar 2010
Flere hundre frontkjempere savnet, NRK 8. mars 2008
«Møtte døden i myrhull», Aftenposten 2. august 2008 - med kart over området
«Har trolig funnet norsk SS-soldat», Aftenposten 4. november 2008
«Ligger fortsatt på slagmarken», NRK Brennpunkt 24. februar 2009
«Ti norske SS-soldater falt her», Aftenposten 17. september 2009
«Dødsmarken i Karelen»
«65 år siden det fatale slaget i finsk Karelen»