jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Jens Michael Lund

Jens Michael Lund (født 13. januar 1872 i Kristiania, død 10. mars 1943) var en norsk jurist og den første riksmeglingsmannen (1916–20).
Han ble student i 1890, cand. jur. i 1897 og høyesterettsadvokat i 1902. 1916–20 var han Norges første riksmeglingsmann. Årene under første verdenskrig var preget av tallrike arbeidstvister i Norge. Også etter at han hadde fratrådt som riksmeglingsmann ble han flere ganger tilkalt for å ordne vanskelige konfliktsituasjoner. Han var konstituert riksmeglingsmann under sjømannskonflikten i 1921 og formann i voldgiftsretten for en rekke tvister i 1922. 1922–36 var han formann i arbeidsrådet og 1933–36 i boikottdomstolen.Lund var formann i riksforsikringens appellkommisjon fra 1911 og redaktør av Norsk retstidende fra 1908.
Jens Michael Lund var bror av juristen og politikeren Fredrik Stang Lund (1859–1922) og av slekten Stang. Hans barnebarn Ketil Lund er høyesterettsdommer.


== Referanser ==


== Kilder ==
Salmonsens leksikon, Anden Udgave, bind XVI, s. 72. København: J. H. Schultz, 1924.
Wilhelm Aarek

Wilhelm Aarek (født 17. april 1907 i Stavanger, død 26. desember 1999 i Kristiansand) var en norsk pedagog.
Han vokste i Stavanger
og var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.Aarek ble student i 1926 og studerte filologi og tok engelsk som hovedfag. I 1936 ble han cand. philol. og
i 1938 begynte han å undervise i engelsk ved lærerskolen i Kristiansand. I 1948 ble han rektor på samme skole. I 1940-årene studerte han pedagogikk, og utga etter krigen en rekke bøker om emnet. Sammen med Einar Boyesen reviderte han dessuten Fredrik Ordings Pedagogikkens historie.
Aarek var ridder av St. Olavs Orden. Han var medlem i Vennenes samfunn og er begravet på kvekernes gravsted i Stavanger.


== Forfatterskap ==
Kunsten å leve i dag (med Kaare Riis, 1945)
Kjenn deg selv – og andre (1946)
Barnet og de voksnes verden (1950)
From loneliness to fellowship: a study in psychology and quakerism (1954)
Pedagogiske grunnproblemer (1966)OversettelserGustav Lundgren: Sjelens legebok (1946)


== Referanser ==


== Kilder ==
Minneord om Wilhelm Aarek, Universitetet i Agders hjemmesider
«Wilhelm Aarek – et portrett» av Hans Eirik Aarek I: Årbok for norsk utdanningshistorie 2007


== Eksterne lenker ==
Katalog til arkiv etter Wilhelm Aarek hos Statsarkivet i Kristiansand
(no) Publikasjoner av Wilhelm Aarek i BIBSYS
Portrettmaleri på Universitetet i Agders hjemmesider
Einar Boyesen

Einar Theiste Boyesen (født 3. juli 1888, død 17. oktober 1972) var en norsk skolemann. Han var formann i samordningsnemnda for skoleverket, som ble opprettet i 1947.
Boyesen skrev en to binds biografi om Hartvig Nissen, reviderte Fredrik Ordings Pedagogikkens historie og skrev Norsk korrespondanseskoles historie. Han utga også en stor biografi om bokhandler J. W. Cappelen.

Artium 1906.
Krigsskolen 1907.
Cand. philol. 1913.
Lektor ved Halling og Aars & Voss skoler til 1924.
Inspektør og lektor ved Vahl skole til 1930.
Rektor ved Hamar offentlige lærerskole til 1938.
Ekspedisjonssjef i Kirke- og undervisningsdepartementets skoleavdeling 1938 – 1958


== Verker ==
Hartvig Nissen 1815–1874 og det norske skolevesens reform (1947)
J. W. Cappelen 1805–1878. Noen blad av norsk bokhandels og norsk kulturkamps historie (1953)
Norsk korrespondanseskole gjennom 50 år: 1914–1964 (1964)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Einar Boyesen i BIBSYS
VG 1. oktober 1952 s. 3 "Ekspedisjonssjef dr. Einar Boyesen fratrer" av Haakon Holmboe.
Anders Bugge

Anders Ragnar Bugge (født 1889 i Sandsvær i Numedal, død 1955) var en norsk kunsthistoriker. Han var professor i kunsthistorie ved Universitetet i Oslo 1935–1955.
Anders Bugge var sønn av teologen Christian August Bugge (1853–1928), som var residerende kapellan i Sandsvær. Han ble 9. februar 1929 gift med konservator Astrid Schjoldager.Han ble ansatt som konservator ved Kunstindustrimuseet i Kristiania i 1912, og var siden antikvar i Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers Bevaring og hos Riksantikvaren. I 1935 ble han professor i kunsthistorie ved Universitetet i Oslo.


== Verker ==
Tapte prestegaarde (1919)
Arkitekten, stadkonduktør Chr. H. Grosch (1928)
Bergens domkirke: historisk oversikt (1931)
Norske stavkirker (1953)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anders Bugge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Publikasjoner av Anders Bugge i BIBSYS
Digitaliserte bøker av Bugge og om Bugge hos Nasjonalbiblioteket
Fredrik Ording

Fredrik Christian Wildhagen Ording (født 6. april 1870 i Drammen, død 2. februar 1929) var en norsk skolemann.
Fredrik Ording var sønn av rektor Jørgen Frederik Ording (1832–88) og Marie Benedicte Wildhagen (1845–1913). Han ble student i 1888 og tok lærereksamen i 1895. Han virket i flere år som lærer, et par år som prins Gustav Adolfs lærer i Stockholm og Kristiania. 1904–12 var han bestyrer for Nissens pikeskole og Kristiania lærerskole. Fra 1912 var han rektor ved Holmestrand lærerskole og fra 1926 ved Drammens skole.
Ording var medlem av bystyret i Holmestrand og 1919–24 byens ordfører. I stortingsperiodene 1922–24 og 1925–27 var han suppleant (vararepresentant) for Høyre i valgkretsen Holmestrand, Horten, Tønsberg, Sandefjord og Larvik.
Han utga flere lærebøker, og skrev flere mindre skrifter om lærerutdanningen i Norge, samt en Pedagogikens historie. Denne kom ut i seks opplag helt frem til 1972, revidert av Einar Boyesen og Wilhelm Aarek. Ording interesserte seg særlig for vennekretsen Det lærde Holland, som hadde samlet seg omkring Paul Botten-Hansen på 1850- og 1860-tallet. I 1927 utga han avhandlingen Henrik Ibsens vennekreds Det lærde Holland i Historisk tidsskrift, og han hadde tidligere gitt ut flere skrifter som behandlet medlemmer av denne kretsen: Han utga Michael Birkelands skrifter og brev, skrev en mindre biografi om Jakob Løkke og utga hans brev, og skrev en liten biografi om Ludvig Daae.


== Verker ==
Latinsk elementarbok (1903)
Tekster til retskrivning og tegnsætning (1907)
Norsk litteratur: et utvalg med oplysninger for skolens høiere klasser (1911) NBdigital
Pedagogikens historie (1916) NBdigital
Riksarkivar M. Birkeland (1919)
Overlærer Jacob Løkke (1925) NBdigital
Professor Ludvig Daae (1925)
Henrik Ibsens vennekreds Det lærde Holland (1927) NBdigital


== Referanser ==


== Kilder ==
NSD PolSys – Data om det politiske system Arkivert 24. mai 2012 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(no) Fredrik Ording hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Haffner, Vilhelm (1949). «Ording, Fredrik Christian Wildhagen». Stortinget og statsrådet : 1915-1945. B. 1 : Biografier : med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Oslo: Aschehoug. s. 566–567. 
(no) Publikasjoner av Fredrik Ording i BIBSYS
Vårt folks historie

Vårt folks historie er et historieverk i ni bind om Norges historie utgitt av Aschehoug forlag 1961–64.
Vårt folks historie var den tredje store norgeshistorien Aschehoug utga, etter Norges historie fremstillet for det norske folk (13 halvbind, 1909–17) og Det norske folks liv og historie (11 bind, 1930–38). Redaksjonen besto av Thorleif Dahl (hovedredaktør), Axel Coldevin og Johan Schreiner.


== Bindene ==
Forhistorisk tid og vikingtid, av Anders Hagen og Charles Joys [1]
Hellig Olavs arv, av Charles Joys [2]
Fra storhetstid til unionstid, av Charles Joys [3]
Gjennom bølgedalen, av Reidar Marmøy [4]
Enevoldstiden, av Axel Coldevin [5]
Det nye Norge grunnlegges, av Bernt A. Nissen [6]
Nasjonal vekst, av Bernt A. Nissen [7]
Fra verdenskrig til verdenskrig, av Chr. A. R. Christensen [8]
Okkupasjonsår og etterkrigstid, av Chr. A. R. Christensen [9]
Sosialurin

Sosialurin (IPA: [soˈsjalʊrɪn], «Sosialen») er Færøyenes største dagsavis. Avisens første utgave kom ut den 24. mai 1927 under navnet Føroya Social Demokrat. Avisen var heleid av Javnaðarflokkurin, Færøyenes sosialdemokratiske parti. Fra 1945 het den Føroya Sosial-Demokratur, til den skiftet til det nåværende navnet i 1955. I mars 2006 kjøpte avisens ledelse og ansatte to tredjedeler av avisen, mens Føroya Tele kjøpte den resterende tredjedelen.
«Typisk norsk» med Petter Schjerven kåret Sosialurin til å være verdens morsomste firmanavn i 2007, grunnet begynnelsen -sosial og endelsen -urin.


== Redaktører ==
Anton Nielsen 1927
Maurentius Viðstein 1927–1932
H.M. Jacobsen 1932–1934
Peter Mohr Dam 1934–1959
P.K. Mouritsen 1934–1940
Martin Joensen 1946–1949
P.K. Mouritsen 1949–1950
Villi Sørensen 1950–1968
Tórfinn Smith 1968–1971
Vilhelm Johannesen 1972–1979
Tórfinn Smith 1979–1984
Jan Müller 1984–2010
Eirikur Lindenskov 1998–d.d. Ansvarshavende redaktør fra 2010


== Litteratur ==
Niels Thomsen og Jette D. Søllinge: De Danske aviser : 1634–1989, bind 3 (1991), s. 695.


== Eksterne lenker ==
Avisens nettutgave
Føroya Teles internettportal (med nyheter fra Sosialurin)
Yatzy (film)

Yatzy er en norsk film med premiere 20. mars 2009. Den ble regissert av Katja Eyde Jacobsen og var hennes langfilm-debut. Harald Rosenløw Eeg skrev manus basert på sin egen roman, Yatzy, fra 2004. Filmen er spilt inn på Flisa.


== Handling ==
Daggi er 15 år gammel, og blir sendt fra Oslo til en ny familie på landsbygda. Men han møter det nye stedet full av motstand, og det eneste han ønsker er å komme seg lengst mulig vekk derfra.
Men Daggi har ingen andre steder å reise. Alt han kom fra er for lengst ødelagt. Men ved den lokale skolen treffer han Gloria, som også drømmer om en annen tilværelse - og begge oppdager etter hvert nye muligheter i hverandre.


== Skuespillere ==
Kastriot Kastrati som Daggi
Hanna Khalid som Gloria
Fredrik Torjussen som Gustav


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Yatzy på Internet Movie Database 
(no) Yatzy i Nasjonalbibliotekets filmografi 
(nl) Yatzy på MovieMeter 
Yatzyfilmen.no – trailer
Lingasong Records

Lingasong Records var et plateselskap med kort levetid i 1977, og var en divisjon av CBS Records. Det eneste albumet som ble utgitt på dette selskapet var The Beatles' konsertalbum Live! at the Star-Club in Hamburg, Germany; 1962.
SAMAK

SAMAK er Arbeiderbevegelsens nordiske samarbeidskomité, som samler de nordiske sosialdemokratiske partiene og landsorganisasjonene (LO-ene). Organisasjonen har røtter tilbake til den første Arbeiderkongressen i Gøteborg i 1886. SAMAKs viktigste saksområde de siste årene har vært den nordiske samfunnsmodellens videre utvikling. SAMAK var oppdragsgiver for NordMod2030-prosjektet, som både gir en oppdatert forklaring på grunnpilarene i den nordiske modellen - økonomisk styring, brede velferdsordninger og et godt organisert arbeidsliv – og drøfter de største utfordringene for den nordiske modellen fram mot 2030.Med NordMod2030 som grunnlag vedtok den 24. Arbeiderkongressen 2014 på Sørmarka utenfor Oslo «Sørmarka-erklæringen», et politisk manifest om den nordiske modellens framtid basert på sosialdemokratiske verdier.På SAMAKs årsmøte 14.-15. januar 2016 på Rönneberga utenfor Stockholm vil Jonas Gahr Støre, leder av Arbeiderpartiet, overta ledervervet i SAMAK fra Stefan Löfven, leder av Socialdemokraterna og statsminister i Sverige.SAMAKs sekretariat ble flyttet fra Stockholm til Oslo 1. juli 2015, og ledes nå av generalsekretær Jan-Erik Støstad.Organisasjonene i SAMAK har om lag 5 millioner medlemmer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Einar Waag

Einar Fróvin Waag (født 29. juni 1894 i Klaksvík, død 6. juni 1989) var en færøysk bryggerieier og politiker (JF).
Han var sønn av Símun F. Hansen, kalt Símun í Vági, som etablerte bryggeriet Föroya Bjór i Klaksvík i 1888. Han overtok som innehaver og direktør ved bryggeriet etter faren i 1935, og utvidet virksomheten betraktelig i 1950- og 1960-årene. I 1970 overdro han bryggeriet til sønnene Einar og Heini Waag.Waag var medlem av sognestyret i Klaksvík 1943–1947 og innvalgt på Lagtinget fra Norðoyar 1950–1954. Han var formann i Javnaðarflokkurin fra Peter Mohr Dams død i 1968 til Jákup Øregaard ble valgt i 1969.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Waag, Einar (1967). Val og valtøl 1906–1966 (færøysk). Klaksvík.
Jákup Øregaard

Jákup Frederik Øregaard (født 29. juli 1906 i Leirvík, død 6. mars 1980 i Kollafjørður) var en færøysk kjøpmann og politiker (Jv.).
Han var innvalgt på Lagtinget fra Eysturoy 1940–1978, og satt som lagtingsformann 1946–1950, 1958–1963 og 1966–1978. Han var medlem av kommunestyret i Gøta 1950–1954 og 1958–1962, i årene 1960–1962 som borgermester. Øregaard var partiformann i Javnaðarflokkurin 1969–1972. Han omkom i en trafikkulykke i 1980, og ble begravet i Norðragøta.


== Referanser ==
Roopa Farooki

Roopa Farooki (født i 1974) er en britisk forfatter av sørasiatisk herkomst, født i Lahore i Pakistan  av en pakistansk far og bangladeshisk mor.


== Karriere ==
Hun studerte filosofi, økonomi og samfunnsvitenskap ved Universitetet i Oxford, og begynte etterpå å jobbe innenfor forretningsfinansiering, og reklame før hun begynte å skrive skjønnlitterært på fulltid. I 2007 debuterte hun som forfatter med romanen Bitter Sweets. Den kom ut i Norge samme år under tittelen Bittersøt. Boken handler om en familie og strekker seg over tre generasjoner. Hun skrev romanen mens hun var gravid med sitt første barn og renoverte et hus. Boken ble kortlistet for Orange-prisen for nye skribenter det samme året. Hun utga sin andre roman, Corner Shop, i 2008 og den tredje romanen året etter: The Way Things Look To Me. Hennes fjerde roman, Half Life, ble utgitt i 2010 og nominert for en rekke priser. Den femte, The Flying Man, kom først i 2012.
Farookis romaner har blitt meget godt mottatt og hun har blitt sammenlignet med andre kvinnelige romanforfattere av ulik etnisitet fra Storbritannia som blant annet Andrea Levy, Zadie Smith, og Monica Ali. I et intervju med Metro i 2010 under tittelen «Nationality is Not The Issue» uttalte Farooki at hun var smigret av sammenligningen, men sa at hovedforskjellen mellom dem var at hun hadde gjort en bevisst beslutning om ikke å fokusere på kulturelle motsetninger i sine romaner, og heller skrive om universale emner.


== Personlig liv ==
Roopa Farooki er datter av den avdøde Nasir Ahmad Farooki, en pakistansk romanforfatter og en framstående figur i de pakistanske litterære sirkler på 1960-tallet. Hennes far forlot henne da hun var 13 år, senere giftet seg med en kinesisk-amerikansk kvinne. Hennes mor, Nilofar, hadde et langvarig forhold til engelsk-iraker av jødisk opprinnelse. Til tross for å være av både pakistansk og bangladeshisk opprinnelse snakker Farooki kun engelsk ettersom hennes foreldre var ivrige på å tilpasse seg London og snakket kun engelsk med henne.Farooki nevner sin far som litterær inspirasjon, og har skrevet likeframt om sitt forhold til sin far og hans påvirkning på sitt arbeid. Hun har også skrevet om sine erfaringer med hudsykdommer som eksem og behandling for fruktbarhet. Hennes seneste romaner har figurer med aspergers syndrom og bipolar lidelser.
Hun bor i sørvestlige Frankrike med sin anglo-irske ektemann, sine to unge sønner og to unge tvillingdøtre, og hvor hun underviser i kreativ skriving. Hun har vært foreleser i masterprogrammet for prosatekster ved Canterbury Christ Church University i England.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Roopafarooki.com, offisielt nettsted
David Allardyce Webb

David Allardyce Webb (født 1912 i Dublin, død 26. september 1994 i Oxford) er en irsk naturvitenskapsmann som har gitt navn til en gruppe kjente frukttrær fra Midtøsten, blant annet mandler og dadler.


== Referanser ==
Kirsti Guvsám

Kirsti Guvsám (født 20. august 1979) er en norsk, samisk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 
Guvsám er sametingsrepresentant for perioden 2009-13 for Valgkrets 7, der hun er medlem i oppvekst-, omsorg- og utdanningskomiteen. I perioden 2005-09 var hun også sametingsrepresentant, for Sør-Norge valgkrets, og var da medlem av Plan- og finanskomiteen og fullmaktskomiteen og varamedlem i Samisk parlamentarisk råd. 
I tillegg til Sametinget er hun sekretær i Møre og Romsdal Sameforening, og medlem i både Teologisk nemnd og World Council of Churches. Tidligere har hun vært leder for Oslo Sameforening, og fra 2002 til 2006 var hun samisk representant i Utvalg for Ungdomsspørsmål i Kirkerådet i Den norske kirke. 
Hun har utdanning innen bl.a. sykepleierfag, religion, musikk og arabisk språk, og har en bachelorgrad i kultur- og samfunnsfag. Hun har tidligere jobbet som bl.a. lærer og organist, og har jobbet syv år innen hjemmesykepleien og på pleiehjem. Fra 2005 til 2007 var hun også ungdomskonsulent i Samisk kirkeråd. Hun jobber nå som flyktningkonsulent. 


== Eksterne lenker ==
Kirsti Guvsáms biografi på Sametingets nettsider (besøkt 11. mai 2015)
NSR i Sør-Norge valgkrets Arkivert 8. august 2020 hos Wayback Machine.
Kirsti Guvsám blogg
Neem

Neemtreet (Azadirachta indica) er en viktig del av vegetasjonen på landsbygda i India. Det tåler dårlig jord og utstår tørke. Derfor vokser det overalt og gir skygge og beskyttelse. Helt siden oldtiden har det vært en viktig del av indisk folkemedisin, og er fremdeles en av de mest brukte legeplantene i India og andre land i Asia. Gandhi kalte det «favorittreet» og brukte neem hver dag.
På det gamle indiske språket sanskrit blir neem omtalt som «nimba», som er avledet av uttrykket «nimbati swastyamdadati», som betyr «gir god helse». I India kaller de treet for «landsbyapoteket», fordi alle deler av treet blir brukt til medisiner. De som sverger til og bruker indisk folkemedisin mener at neem er en av de mest fantastiske plantene på denne jord. De mener at den kan være til hjelp ved en rekke plager og sykdommer. 
Neem har også blitt eksportert til Afrika. Der vokser det villig i mange land, spesielt i Senegal. I dette landet, og i de fleste vestafrikanske land, blir neem brukt til insektskontroll i hager. Blader blir også brent for å holde mygg borte og blir bundet rundt hodet på folk for å dempe feber. Ellers er håpet at neem skal kunne bety mye for denne delen av verden.
- «Throughout India village people use Neem twigs and leaves to brush their teeth, and keep their gums free of disease and infection even though they have limited access to modern dental care. The ancient Ayurvedic practice of using Neem to heal and rejuvenate gum tissue and to prevent cavities and gum disease is verified in modern clinical studies.»Oversatt: 
- «Hele befolkninger fra Indias bygder bruker Neemkvister og -blader til å pusse tennene med, og selv om de har begrenset tilgang til moderne tannpleie, holder de tannkjøttet fritt for sykdom og smitte. Den gamle Ayurvediske praksis ved bruk av neem for å helbrede og forynge tannkjøttvev, forebygge hull i tennene og tannkjøttsykdommer, bekreftes i moderne kliniske studier.» 
I boka Den store togbasaren av Paul Theroux er forfatteren på reise med tog gjennom sørlige deler av India. Han vet kanskje ikkje at det er neem han beskriver i dette sitatet: ”Tamilene er mørkhudede og tynne. De har tykt glatt hår og store tenner som er skinnende hvite etter grundig tannpuss med grønne kvister de flerrer barken på. Å se en tamil pusse tennene med en tjue centimeter lang kvist, kan nesten få en til å tro at han forsøker å dra en gren opp av magen. Noe av det forlokkende ved denne banen er at den går gjennom skogene i Madhya Pradesh, der de beste tannbørstekvistene kommer fra. De selges i bunter ombundet som cerutter på stasjonene i provinsen”.


== Referanser ==


== Litteratur ==
John Conrick: Neem, «The Ultimate Herb»
Neem: A Tree for Solving Global Problems. Artikkelsamling.
Jørn Are Gaski

Jørn Are Gaski (født 7. april 1966 i Vadsø) er en norsk, samisk politiker og jurist. Han representerer Arbeiderpartiet. 
Gaski var sametingsrepresentant for alle fem periodene 2001-2017 for Valgkrets 7 Sør-Norge. Han har vært medlem i oppvekst-, omsorg og utdanningskomiteen, møtelederskapet og kontrollkomiteen og gruppestyremedlem i Arbeiderpartiets sametingsgruppe. Fra 2007 var han også medlem av Sametingsrådet og Nærings- og kulturkomiteen. 
Tidligere har han bl.a. vært hovedsekretær i Norske Samers Riksforbund, leder for Bergen Sámiid Searvi, leder i Hordaland Aps samepolitiske utvalg og landsstyremedlem i Europabevegelsen. 
Han er utdannet cand.jur., og har jobbet i NAV og Helsedirektoratet. Han jobber for tiden som advokatfullmektig i Bergen. Han er samboer og har ett barn. 


== Kilder ==
Odd Mathis Hætta: Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005


== Eksterne lenker ==
Sametinget - Jørn Are Gaski
Jørn Are Gaskis biografi på Sametingets nettsider (gammel lenke - besøkt 11. mai 2015)
Jørn Are Gaskis side hos Advokat Consult
Rita-Alise Porsanger

Rita-Alise Porsanger (født 1. mai 1961) er en norsk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 
Porsanger er sametingsrepresentant for perioden 2005-09 for Sør-Norge valgkrets, og har der vært medlem av Opplærings- og utdanningskomiteen.  
Han er utdannet sosionom, og har i tillegg studert personaladministrasjon og pedagogikk. Yrkesbakgrunnen hennes omfatter bl.a. jobb som tilsynsfører, samisk miljøterapeut, barnevernskonsulent og rådgiver innen bufetat. 
Hun har tre barn. 


== Eksterne lenker ==
Profil på Sametinget
Sten Erling Jönsson

Sten Erling Jönsson (født 22. september 1956 i Frostviken i Sverige) er en samisk politiker. Han bor i Namsos, og representerer Det norske Arbeiderparti. 
Jönsson er sametingsrepresentant for perioden 2009-13 for Valgkrets 6, Sørsamisk valgkrets. Han er leder av Plan- og finanskomiteen, medlem av Sametingets delagasjon til Samisk parlamentarisk råd, og er medlem av rovdyrnemnda i Nord-Trøndelag.Han satt også på Sametinget i perioden 2005-09, for Sør-Norge valgkrets, og var da medlem av Plan- og finanskomiteen. I foregående sametingsperiode, fra 2001-05, var han også sametingsrepresentant, men var da medlem av Oppvekst- og utdanningskomiteen. 
Han har hatt politiske verv i en årrekke; fra 1982-92 var han sekretær i Sveriges socialdemokratiska arbetareparti i Sverige, og siden 2006 har han vært medlem av Den interregionale overvåkingskomiteen Sverige-Norge. 


== Referanser ==


== Kilder ==
Odd Mathis Hætta: Sametinget i navn og tall : Høsten 2001 - høsten 2005


== Eksterne lenker ==
Profil på Sametinget
NRK.no – Sametingsvalget – Sten Erling Jønsson
Miriam Paulsen

Miriam Anna Stina Paulsen (født 8. august 1980) er en norsk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 
Paulsen er sametingsrepresentant for perioden 2009–2013 for Valgkrets 5, og er medlem i oppvekst-, omsorgs- og utdanningskomiteen, medlem i tilskuddsstyret, samt medlem i valgkomiteen. Hun var også sametingsrepresentant i perioden 2005–2009 for Midtre Nordland valgkrets, og var fra 2007–2009 medlem av Plan- og finanskomiteen. Fra 2005–2007 var hun medlem av Nærings- og kulturkomiteen. 
Hun er utdannet helsefagarbeider, og har Bachelorgrad i sykepleie fra Høgskolen i Finnmark. Hun har arbeidserfaring fra både sykehus, legekontor og ambulanse. Siden 2008 har hun vært leder for Salten sameforening. 


== Eksterne lenker ==
Profil på Sametinget
Tone Finnesen

Tone Kristin Finnesen (født 12. mars 1973) er en norsk, samisk politiker. Hun representerer Norske Samers Riksforbund. 
Finnesen er sametingsrepresentant for perioden 2005-09 for Midtre Nordland valgkrets, og har siden 2007 vært medlem av Sametingets møtelederskap, samt Oppvekst- og utdanningskomiteen. Fra 2005-07 var hun i tillegg nestleder i Oppvekst- og utdanningskomiteen. 
Hun er utdannet rørlegger og sykepleier, og har arbeidserfaring sykepleier. For tiden jobber hun som fagkoordinator ved hjemmetjenesten i Bodø kommune. 


== Eksterne lenker ==
Vesthavet valgkrets 2009
Profil på Sametinget