jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Christine Thomassen

Christine Thomassen (født 14. november 1977 i Oslo) er en norsk danser oppvokst i Kristiansund, nå bosatt i Oslo. Hun er kjent som en av Norges fremste ballettdansere.Christine Thomassen startet sin karriere ved Kristiansund Operaens Ballettskole 3 år gammel. Hun flyttet til England for studier på Elmhurst Ballet School i 1991. I 1993 ble hun tatt opp ved Royal Ballet School i London, hvor hun fullførte sin profesjonelle utdannelse. Hun har danset i Nasjonalballetten fra 1996 og som solist siden 2003. I 2002 var hun engasjert ved English National Ballet.
Christine Thomassen har danset alle de store rollene i Nasjonalballettens klassiske og moderne repertoar. Fra det klassiske repertoaret kan nevnes roller som Giselle, Tornerose, Julie, Kitri i Don Quixote og Sukkerféen i Nøtteknekkeren. I kompaniets moderne repertoar har hun hatt fremtredende roller i de fleste ballettene skapt av Kylián, Lightfoot/Leon, Duato, Forsythe, Ek og Strømgren. Flere store roller er også blitt kreert spesielt for henne av ledende koreografer. Hun mottok Dansekritikerprisen for sin hovedrolle i Mats Eks Tornerose i 2001. Hun ble igjen nominert til Dansekritikerprisen for sin tolkning av Julie i Corders Romeo & Julie i 2011. Christine Thomassen har også mottatt Esso-prisen.
Christine Thomassen har i en årrekke representert Nasjonalballettens dansere som tillitsvalgt, og vært leder av Oslo Ballett Forening. Hun har sittet i den rådgivende gruppen for DNO&Bs styre ved ansettelse av ballettsjef, sittet i jury for opptak til Kunsthøyskolen i Oslo og for ulike ballettkonkurranser, og flere år vært organisator for dansernes medvirkning i Musikkfest i Hardanger. I flere sammenhenger har hun også hatt oppdrag i forbindelse med DNO&Bs samarbeid med Olympiatoppen, og fungert som faglig representant i Norge og utlandet. Hun har også gitt undervisning/coaching i Nasjonalballetten, KHIO og Kristiansunds Operaens Ballettskole.
Christine Thomassen er gift med den islandske danseren Kári F. Bjørnsson. De fikk en sønn i 2014.


== Premier ==
Dansekritikerprisen 2001 for Tornerose av Mats Ek
Esso prisen 2002


== Referanser ==
Eik gjenvinningsstasjon

Eik gjenvinningsstasjon er et avfallsanlegg for kildesortering av privatavfall på Langesundshalvøya i Bamble kommune i Telemark. Drives av Bamble kommune. Åpnet høsten 2005.
Grøftetildragelsesmysteriet

Grøftetildragelsesmysteriet er en roman av den norske forfatteren Thure Erik Lund, utgitt i 1999. 
Romanen gir en overveldende skildring av samtid, kulturpolitikk, meningen med livet, forholdet by-land og sivilasjonskritikk. I dens første del, «Åndsmennesket», skriver hovedpersonen Tomas Olsen Myrbråten på en betenkning for Kulturdepartementet, et oppdrag han later til å forakte. I andre del, «Livet viser seg fram», flytter han hjem til bygda sammen med kjæresten Helene; et prosjekt som går i hundene. I tredje del, «Skoggangsmannen», rømmer hovedpersonen til skogs, før han vender tilbake mot slutten av boka.Dagbladets anmelder Øystein Rottem skrev at «deler av denne boka likner en intellektuell heisekran som med sine luftige paradokser og steinharde resonnementer løfter og tynger på samme tid, svinger oss rundt og holder oss svevende i en konstant tilstand av svimmel tankeflukt. Andre deler likner et grovinnstilt treskeverk som spytter ut bannskap og råttenskap, slimete kroppssmetaforer og stinkende avfall i en stri strøm som etterlater oss i en oppløst tilstand av kvalmende ubehag.». NRKs anmelder Tom Egil Hverven sa at «Alt dette fortelles i et språk så intenst, så oppfinnsomt, så kritisk og så kjærlig at det knapt finnes make i samtidslitteraturen. ».Grøftetildragelsesmysteriet ble i en Dagbladet-serie sommeren 2006 kåret til en av de 25 beste romanene fra de siste 25 år.


== Referanser ==
Ronaldo (andre betydninger)

Ronaldo kan vise til:

Ronaldo (navn), et mannsnavn
Ronaldo Luiz Nazário de Lima (f. 1976), brasiliansk fotballspiller
Ronaldo «Ronaldinho» de Assis Moreira (f. 1980), brasiliansk fotballspiller
Cristiano Ronaldo dos Santos Aveiro (f. 1985), portugisisk fotballspiller
Optisk sortering

Optisk sortering er et avfallssytem der husstanden benytter avfallsposer av forskjellige farger. Hver avfallstype har sin farge, for eksempel kan grønn pose være til matavfall, blå pose til plastemballasje osv.
Når posene er fulle, knytes de med dobbel knute og kastes i samme dunk. En renovasjonsbil henter avfallet, kjører det til et optisk sorteringsanlegg der posene sorteres automatisk etter fargen på posene.
Jon Rognlien

Jon Rognlien (født 28. juni 1960 i Oslo) er en norsk litteraturkritiker, forfatter og oversetter. 
Rognlien er utdannet cand. philol. i italiensk litteratur fra Universitetet i Oslo med hovedoppgave om Federico Fellinis univers i lys av Dantes Guddommelige komedie og andre klassiske skildringer av reiser i det hinsidige: «Smertens by, en tur i de nedre skiktene av Federico Fellinis filmer». 
Han har blant annet oversatt Dave Eggers, Paul Auster, Sam Shepard, Andrew Miller, Tennessee Williams, Umberto Eco, Roberto Saviano, Niccolò Ammaniti, Diego Marani og Andrea Camilleri i tillegg til om lag to hundre spillefilmer på kino, de fleste for Arthaus, stiftelsen for filmkunst. Han har også oversatt de tolv albumene som utgjør Hugo Pratts tegneseriesyklus om Corto Maltese.
Fra 1979 til 1983 var han ansatt i halv stilling som redaksjonssekretær i Gateavisa. I 1980-årene designet han platecovere og jobbet som lysdesigner, blant annet for Raga Rockers og Babij Jar (band). Fra 2003 var han tilknyttet Kaderprosjektet som forsker på norsk og internasjonal maoisme. I 2009 utga han Den store ml-boka - norsk maoisme sett nedenfra, en samling essays og intervjuer fra prosjektet, med bidrag fra Nik Brandal. 
Som litteraturkritiker har han vært tilknyttet Klassekampens bokmagasin, Morgenbladet og NRK P2. Siden 2010 har han skrevet litteraturkritikk og kommentarer i Dagbladet.


== Diskografi ==
Kjøtt: Kjøtt (1980)
De Sjenerte: Si ja til De Sjenerte (1981)
Johnny Yen Bang!: Folk i gata (1981)
Dobbel V/Hiss: Geometri (1981)
Raga Rockers: The Return of the Raga Rockers (1983)
Raga Rockers: Maskiner i Nirvana (1985)
Raga Rockers: Forbudte følelser (1988)
Raga Rockers: Rock'n'Roll Party (1990)


== Referanser ==
Thysania pomponia

Thysania pomponia er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne kjempestore arten forekommer bare i Brasil og Guyana.


== Eksterne lenker ==
(en) Thysania pomponia i Encyclopedia of Life 
(en) Thysania pomponia i Global Biodiversity Information Facility
Condica capensis

Condica capensis er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er den eneste representanten for underfamilien Condicinae i Nord-Europa. Den lever over hele Afrika og Sørøst-Asia. I Europa har den bare faste bestander i det sørlige Spania, men den kan vandre nordover.


== Eksterne lenker ==
(en) Condica capensis i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Condica capensis hos Dyntaxa 
(en) Condica capensis hos Fauna Europaea 
(en) Condica capensis hos NCBI 
Condica capensis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Condica capensis
Burothettefly

Burothettefly (Cucullia absinthii) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer på det sørlige Østlandet i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 41–45 mm), lysgrått nattfly. Kroppen er spoleformet. En tufs av lange hår på forkroppen strekker seg fram som en hette over hodet. Forvingen er nokså smal, lysgrå med to mørke siksak-tverrbånd. Bakvingen er silkehvit ved roten, grå ytterst, med mørke årer. Larven er naken bortsett fra noen korte børster, og grønnaktig med rødbrune flekker. Den er markert innsnevret mellom kroppsleddene slik at den ser nærmest perlekjede-formet ut.


== Levevis ==
Larvene lever på burot (Artemisia vulgaris) og malurt (Artemisia absinhtium), og arten finnes der disse vokser, gjerne på brakkmark, langs veier og åkerkanter. Det er ikke lett å finne de voksne sommerfuglene, derimot er larvene mye lettere å påvise. De voksne sommerfuglene flyr i juli – august. Arten overvintrer som puppe i en kokong i bakken.


== Utbredelse ==
Arten forekommer i Europa, i Sentral-Asia og østover til det vestlige Kina og Irkutsk-området i Sibir. I Norge er den funnet langs kysten vestover til Aust-Agder, med enkeltdyr i Farsund og Utsira.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Burothettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Cucullia absinthii på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) burothettefly i Encyclopedia of Life 
(en) burothettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) burothettefly hos Artsdatabanken 
(sv) burothettefly hos Dyntaxa 
(en) burothettefly hos Fauna Europaea 
(en) burothettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia absinthii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Lyst hettefly

Lyst hettefly (Cucullia umbratica) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er den vanligste norske arten i slekten Cucullia og er funnet nord til Møre og Romsdal i Norge.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 50 – 58 mm), lysgrått nattfly med spoleformet kropp. Kroppen og forvingen er lyst grå, vingen med utydelige, smale, mørke og lyse streker, ofte nesten ensfarget. Vingens midtparti er vanligvis litt gulaktig. Bakvingen er gråhvit med mørke årer hos hannen, gråbrun hos hunnen. Larven er naken og brungrønn på farge.


== Levevis ==
Larvene lever på ulike planter i kurvplantefamilien, blant andre sveve (Hieracium spp.), dylle (Sonchus spp.), følblom (Leontodon spp.), haukeskjegg (Crepis spp.) og skogsalat (Mycelis muralis). De voksne nattflyene flyr om natten i juni – august. Arten overvintrer som puppe.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa, bortsett fra lengst i nord, og i Sentral-Asia øst til Mongolia. I Norge er den stedvis nokså vanlig nord til Møre og Romsdal.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Vanlig hettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Cucullia umbratica på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) vanlig hettefly i Encyclopedia of Life 
(en) vanlig hettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vanlig hettefly hos Artsdatabanken 
(sv) vanlig hettefly hos Dyntaxa 
(en) vanlig hettefly hos Fauna Europaea 
(en) vanlig hettefly hos ITIS 
(en) vanlig hettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia umbratica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cucullia umbratica – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Skogsalathettefly

Skogsalathettefly (Cucullia lactucae) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den forekommer på det sørlige Østlandet i Norge.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 44 – 48 mm), grått nattfly. Kroppen er spoleformet. Forvingen er temmelig monotont, blålig grå, med bare svakt antydete, mørkere streker. Bakvingen er brungrå, lysere ved roten. Larven er karakteristisk farget, gul med store, firkantede, svarte flekker. Den er naken bortsett fra noen korte børster.


== Levevis ==
Larvene lever på skogsalat (Mycelis muralis), av og til også på andre planter i kurvplantefamilien. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli. Arten overvintrer som puppe.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa og videre østover til Mongolia. I Norge er den funnet langs kysten vestover til Vest-Agder.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Skogsalathettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) skogsalathettefly i Encyclopedia of Life 
(en) skogsalathettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) skogsalathettefly hos Artsdatabanken 
(sv) skogsalathettefly hos Dyntaxa 
(en) skogsalathettefly hos Fauna Europaea 
(en) skogsalathettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia lactucae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cucullia lactucae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Paratyfus

Paratyfus (eller paratyfoidfeber) er en sykdom som er forårsaket av bakterien Salmonella paratyphi. Den er hovedsakelig en tarminfeksjon, og smitten overføres gjennom forurenset vann og mat. Kontaktsmitte forekommer også, spesielt i områder med lav hygieniske standard. Sykdommen er beslektet med tyfoidfeber, men har et mildere forløp.
Sykdommen har en inkubasjonstid fra noen dager til flere uker. Den begynner som en akutt betennelse i mage- og tarmsystemet, med diarè og feber. Hvis bakterier kommer over i blodet kan de forårsake blodforgiftning. I sjeldne tilfeller kan bakteriene også angripe hjernehinner, lunger, nyrer og benmarg. Paratyfus behandles med antibiotika.
Det finnes tre forskjellige typer av paratyfus-bakterien; A, B og C. B-typen, som forekommer i Skandinavia, er den minst farlige. De to andre typene finnes hovedsakelig i varmere strøk, som Sør-Europa og tropiske og subtropiske land.
Svevehettefly

Svevehettefly (Cucullia lucifuga) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet nord til Sogn og Fjordane i Norge.


== Utseende ==

Et ganske stort (vingespenn 44–48 mm), grått nattfly. Kroppen er spoleformet. Forvingen er lysgrå med en del smale, mørke og lyse lengdestreker, særlig markert er en svart strek som går mot ytterkanten nær bakhjørnet. Bakvingen er grå. Larven er svartbrun med tre brede, hvitgule, gule eller oransje lengdestriper.


== Levevis ==
Arten finnes i lysninger i skogen, i den sørlige delen av utbredelsesområdet mest i høyereliggende områder. Larvene lever på sveve (Hieracium spp.) og dylle (Sonchus spp.). De voksne sommerfuglene flyr i mai–juli, mest tidlig på sommeren. Arten overvintrer som puppe.


== Utbredelse ==
Arten forekommer i Mellom- og Nord-Europa og videre østover til Japan. I Sør-Europa forekommer den noen få steder i fjellet. I Norge er den ikke vanlig, men den forekommer her og der på Sørlandet, Østlandet og i indre fjordstrøk på Vestlandet.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Svevehettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) svevehettefly i Encyclopedia of Life 
(en) svevehettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) svevehettefly hos Artsdatabanken 
(sv) svevehettefly hos Dyntaxa 
(en) svevehettefly hos Fauna Europaea 
(en) svevehettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia lucifuga – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Vårhettefly

Vårhettefly (Cucullia chamomillae) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet ved Oslofjorden og i Agderfylkene i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 43 – 50 mm), kraftig, lysgrått nattfly. Kroppen er mer tettbygd og mindre spoleformet enn hos de andre norske hetteflyene. Kroppen og forvingene er lysgrå, vingene med markerte, smale, mørke lengdestreker. Bakvingen er lysgrå med mørke årer. Larven er naken, grønn med lyse tegninger, langs ryggen med V-formede, mørkgrønne tegninger.


== Levevis ==
Arten finnes på åpne områder, som åkre, veikanter og skrotemark (ruderat-lokaliteter). Larvene lever på planter i kurvplantefamilien, den viktigste vertsplanten i Norge er kanskje balderbrå (Matricaria spp.) men den kan også gå på kamilleblom (Chamomilla recutita), prestekrage (Leucanthemum vulgare) og hvit gåseblom (Anthemis arvensis). Larven utvikler seg i juni – august, arten overvintrer som puppe og de voksne nattflyene flyr fra slutten av april til begynnelsen av juni, tidligere enn de andre hetteflyene som forekommer i Norge.


== Utbredelse ==
Vårhetteflyet finnes i Nord-Afrika, i Europa bortsett fra lengst i nord, østover til Ural og Kaukasus. I Norge er den bare funnet noen få ganger, første gang i 1980, langs kysten vestover til Vest-Agder.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Vårhettefly
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Svenska Fjärilar med bildegalleri
Cucullia chamomillae på UK moths


== Eksterne lenker ==
(en) vårhettefly i Encyclopedia of Life 
(en) vårhettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vårhettefly hos Artsdatabanken 
(sv) vårhettefly hos Dyntaxa 
(en) vårhettefly hos Fauna Europaea 
(en) vårhettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia chamomillae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cucullia chamomillae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Hydroksyl

Hydroksyl kan bety enten et hydroksylradikal – OH· – eller en hydroksylgruppe. Sistnevnte forekommer først og fremst i organisk kjemi, hvor den er typisk for alkoholer, men finnes også i andre forbindelser som karboksylsyrer og karbohydrater. Også i en del uorganiske stoffer, som oksosyrene svovelsyre, fosforsyre og salpetersyre finner vi hydroksylgrupper. Hydroksylgruppas egenskaper er svært avhengig av hvilke atomer og atomgrupper som sitter i nabostilling. I alkoholer er den praktisk talt nøytral, i karboksylsyrer svakt sur, mens den i de tre nevnte uorganiske syrene er sterkt sur.
Tidligere ble ionet OH- kalt hydroksylion, men navnet bør unngås i denne sammenheng for å unngå sammenblanding med hydroksylgruppa som behandles her. Riktig navn på dette ionet er hydroksid, som også brukes som en fellesbetegnelse på ioneforbindelser  som inneholder dette ionet. Disse er uten unntak basiske. 
Sammenstillingen OH i en kjemisk formel gir altså ikke uten videre, som mange synes å tro, noen informasjon om stoffets egenskaper: NaOH (ioneforbindelsen natriumhydroksid) er en sterk base, CH3OH (alkoholen metanol) er nøytral, mens CH3COOH (eddiksyre) er sur.
Hydroksyler forekommer også i luften. Når ultrafiolett lys fra solen treffer fuktighet i luften kan vannmolekylene i luften splittes. H₂0 blir til H+ og OH-. Disse komponentene kalles hydroksyler eller frie radikaler. Hydroksylene er reaktive og reagerer med andre molekyler og partikler i luften. Hydroksylene binder seg til andre molekyler og "river dem fra hverandre". Hydroksyler vil kunne nøytralisere kjemiske forbindelser (VOC), bakterier, virus, mugg og komponenter som forårsaker lukt.
Hydroksyler brukes også i luftrensere. På grunn av den rensende egenskapen hydroksyler har på virus, bakterier og mugg brukes hydroksyler ofte i luftrensere. Hydroksylene produseres ved at det er en lampe med UV-lys inne i luftrenseren. Vannmolekylene i luften splttes og blåses ut sammen med den rene luften. Hydroksylene vil deretter sveve rundt i luften og rense luften for skadelige partikler på samme måte som hydroksylene gjør det i atmosfæren.


== Kilder ==
«Hydroksyler hos Odorox». Besøkt 15. mars 2020. 
«Hydroksyler hos Winix». Besøkt 15. mars 2020. 
«Hydroksyler hos Bedre Inneklima». Arkivert fra originalen 13. desember 2019. Besøkt 15. mars 2020.
Gullrishettefly

Gullrishettefly (Cucullia gnaphalii) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er funnet langs kysten vestover til Aust-Agder i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 36 – 39 mm), grått nattfly. Den er mindre enn de andre norske hetteflyene, og har forholdsvis markerte vingetegninger. Forkroppen har en klokkeformet, hvitkantet, svartbrun tegning i midten. Forvingen er grå, lysere ved roten og langs ytterkanten. Den har to markerte ringer (ring- og nyremerket) litt foran midten, en tydelig, svart lengdestrek ved bakhjørnet og en oppbrutt, svart tverrlinje langs ytterkanten. Bakvingen er grå, lysere ved roten, med mørke årer.


== Levevis ==
Larven lever på gullris (Solidago virgaurea) som vokser på lysninger i skogen og i glissen skog. Den utvikler seg i juli – august og er bare aktiv om natten så den er vanskelig å finne. Arten overvintrer som puppe, og de voksne sommerfuglene flyr om natten fra slutten av mai til slutten av juli. De kommer sjelden til lys, og er av denne grunn vanskelige å registrere. Det er grunn til å tro at denne arten kan være mye oversett.


== Utbredelse ==
Gullrishetteflyet forekommer i Mellom-Europa og den sørlige delen av Nord-Europa, mot øst til Armenia og Ural. I Norge er den funnet på den sørlige delen av Østlandet og i Aust-Agder. Den er regnet som sjelden i Norge, men kan på grunn av sin kryptiske atferd være mye oversett.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Gullrishettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Cucullia gnaphalii på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) gullrishettefly i Encyclopedia of Life 
(en) gullrishettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gullrishettefly hos Artsdatabanken 
(sv) gullrishettefly hos Dyntaxa 
(en) gullrishettefly hos Fauna Europaea 
(en) gullrishettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia gnaphalii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Strandstjernehettefly

Strandstjernehettefly (Cucullia asteris) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er bare funnet én gang i Norge, i Oslo (Christiania) i 1875.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 46–50 mm), grålig nattfly med spoleformet kropp. Kroppen er grå, forkroppen (thorax) har en brunsvart tverrstripe og en firkantet, brunsvart flekk midt på ryggen, bakkroppen (abdomen) en svart ryggstripe. Forvingen er gråbrun langs forkanten, med gulaktige nyre- og ringmerker, i midten ganske blek. Bakkanten er smalt brunsvart, og det finnes en svart lengdestrek ved bakhjørnet og en bueformet, hvit linje som omslutter denne. Bakvingen er grå, lysere ved roten, med mørke årer. Larven er grønn, med svartkantede, gule lengdestriper.


== Levevis ==
Arten lever på strandenger der larvene spiser gullris (Solidago virgaurea) og strandstjerne (Aster tripolium). De utvikler seg i august – september, kryper så ned i bakken der de overvintrer som pupper i en kokong. Arten flyr om natten, det eneste kjente, norske eksemplaret ble funnet i juli.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Mellom-Europa og det sørligste Nord-Europa, og videre østover til Japan.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Strandstjernehettefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Cucullia asteris på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) strandstjernehettefly i Encyclopedia of Life 
(en) strandstjernehettefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) strandstjernehettefly hos Artsdatabanken 
(sv) strandstjernehettefly hos Dyntaxa 
(en) strandstjernehettefly hos Fauna Europaea 
(en) strandstjernehettefly hos NCBI 
(en) Kategori:Cucullia asteris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Defoliant

En defoliant er ethvert kjemikalium som sprøytes eller forstøves på planter for å få bladene til å falle av. Et klassisk eksempel på en svært giftig defoliant som ble benyttet til taktiske formål er Agent Orange, som ble omfattende brukt av USAs militære styrker under Vietnamkrigen fra 1961 til 1970. 
Defolianter skiller seg fra herbicider ved at de førstnevnte hovedsakelig brukes for å fjerne blader fra plantene, mens de sistnevnte brukes for å ødelegge eller hindre at plantene vokser.