jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sotmøll

Sotmøll (Lypusidae) er en gruppe av sommerfugler som bare inneholder to kjente arter, som begge blir plassert i slekten Lypusa. Den ene av dem finnes i Europa, også i Norge. Deres systematiske plassering er usikker, men det er vanlig å regne dem til overfamilien Tineoidea.


== Utseende (Lypusa maurella) ==
Middelsstor (vingespenn 13 – 16 mm), ensfarget mørkegrå til svart, ganske kraftig bygd møll. Hodet er forholdsvis lite, kledt med oppstående hår, antennene er perlekjede-formede og omtrent 2/3 av forvingelengden. Vingene er forholdsvis brede og avrundede, ytterst med lange hårfrynser. I tillegg til nedliggende skjell har de noen oppstående, hårlignende, slik at vingene får et "rufsete" utseende. Beina er middels lange, tett hårkledte. 


== Levevis ==
Lypusa maurella er nokså vanlig i heilandskaper over det meste av Norge, men det er få funn fra Vestlandet. Det er litt uklart hva larven lever av. Noen kilder mener den spiser på krekling (Empetrum spp.), andre at den lever av lav.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Overfamilien Tineoidea
Familien sotmøll, Lypusidae Heinemann, 1870
Slekten Lypusa Zeller, 1852
Lypusa maurella (Denis & Schiffermüller, 1775)
Lypusa fulvipennella


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe, Zoologisk Museum, Universitetet i Oslo, og Norsk institutt for skogforskning, Ås.
Nettsiden Norges sommerfugler: [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Sotmøll i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sotmøll hos Artsdatabanken 
(sv) Sotmøll hos Dyntaxa 
(en) Sotmøll hos Fauna Europaea 
(en) Sotmøll hos NCBI 
(en) Kategori:Lypusidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lypusidae – detaljert informasjon på Wikispecies Lypusa maurella, fra Sveriges Fjärilar: [2]
Panzerfaust

Panzerfaust (tysk for «panserneve», i flertall Panzerfäuste) eller Panzerabwehrrohr («panserforsvarrør») var et rimelig og revolusjonerende tysk engangs panservernvåpen fra andre verdenskrig.
Den besto av et lite, ferdigladet utskytningsrør som avfyrte et høyeksplosivt panserbekjempende stridshode med en hulladningsmekanisme, og var ment å bli operert av en enkelt soldat.


==== Effektivitet ====
Våpenet kunne gjennomsnittlig trenge gjennom 200 mm stål og var derfor effektivt mot de fleste av den tids panservogner. 
Med hulladningsteknologi mistet den ikke penetreringsevne over avstand.


==== Rimelighet ====
Etter at tyskerne lagde Panzerschreck, en kopi av den amerikanske bazookaen, så de nytten av slike våpen. 
Panzerschreck var dyr å produsere, og krevde helst to mann for å operere effektivt, så de lagde engangsvåpenet Panzerfaust, som var rimelig å produsere og meget enkelt å betjene.


==== Modeller ====
Våpenet ble utviklet og satt i bruk i 1943, og kom i en rekke forskjellige modeller: 30, 60, 100, 250. Totalt ble det produsert mer enn 6 millioner enheter.


==== Andre bruksområder ====
Panzerfaust ble fort populær både blant de tyske soldatene som fikk dem utlevert, og blant de allierte styrkene som erobret dem. 
I de vanskelige kampene i byer var de særlig effektive mot fiendtlige stridsvogner, samtidig som de kunne sprenge hull i murer og andre hindringer slik at de stridende kunne unngå å bli eksponert i gatene.
På grunnlag av dette tyske designet utviklet russerne RPG-våpen (Ruchnaya Protivotankovaya Granata).

		
		


== Sammenligning av modeller ==


== Eksterne lenker ==
(en) Panzerfaust – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Tyske panservernvåpen fra andre verdenskrig (på engelsk).
Ragna Prag-Magelssen

Ragna Prag-Magelssen (født Ragna Pedersen 21. mars 1879 på Ådalsbruk i Løten, død 15. september 1961 i Oslo) var kultur- og opplæringsleder i Nasjonal Samlings kvinneorganisasjon. 


== Familie og bakgrunn ==
Ragna Prag-Magelssen var datter av forvalteren på Ådals bruk i Løten, Mathias (Maths) Pedersen og hustru Gunhild Olsen. Hun var faster til arkitekten Rolf Prag. Ragna og flere andre familiemedlemmer endret sitt etternavn til Prag en gang før 1915. Hun ble 16. mars 1916 gift i Hamar med tannlege Johannes Magelssen.


== Liv og virke ==
Ragna Prag-Magelssen var fra slutten av 1890-årene ansatt i Oplandske Kreditbank på Hamar. Hun ble senere medlem av Norske Kvinners Nasjonalråd. I perioden 1928-1938 var hun formann i Hamar og omegns dyrebeskyttelsesforening. Hun var også varamedlem i styret for Norges Dyrebeskyttelsesforbund.
Hun ble tidlig medlem av Nasjonal Samling og sto på listene til Stortingsvalget i 1933 i Hedmark. I NS ble hun etterhvert kultur- og opplæringsleder i NS’ kvinneorganisasjon (NSK), der Olga Bjoner var leder. I 1942 ble hun omtalt som "konsulenten for kvinnespørsmålene" i Kulturdepartementet.Ragna Prag-Magelssen drev dessuten i en årrekke en antikvitetsforretning på Hamar.
Under landssvikoppgjøret ble hun dømt til tre år og tre måneders fengsel samt rettighetstap. I dommen «ble det lagt vekt på hennes arbeid med å nazifisere kvinneorganisasjonene og hennes utstrakte kursvirksomhet og studiesirkler for å lære kvinnene opp i nyordningens tanker»
Dette arbeidet resulterte blant annet i boken Også vi når det blir krevet ... : Innlegg fra norske kvinner om den nasjonale, moralske og politiske gjenfødelse i Norges skjebnetime, der hun var redaktør.


== Bibliografi ==
Veien til norges frihet : artikler og taler, propagandaskrift, medvirkende (Stenersen, 1941).
Ragna Prag Magelssen, red. (1942). Også vi når det blir krevet ... : Innlegg fra norske kvinner om den nasjonale, moralske og politiske gjenfødelse i Norges skjebnetime. Oslo: Blix forlag (i kommisjon). 


== Referanser ==


== Kilder ==
Hamar Stiftstidende 39.21.3
Registreringssentral for historiske data (RHD) – https://web.archive.org/web/20070611050024/http://draug.rhd.isv.uit.no/
Bygda og bruket – I serie: Lautin. Særutg. – Forfatter: Andreas Bekkevoll  – 1981
Dyrenes beskyttelse, 1933
Dyrenes Ven, 1938
SSB: Stortingsvalget 1933 – http://www.ssb.no
Ragna Prag Magelssen i Store norske leksikon
Inger Hanssen-Bauer

Inger Hanssen-Bauer (født 3. mars 1957 i Oslo) er en norsk klimatolog, som er leder for Norsk klimaservicesenter.Hanssen-Bauer har sin utdannelse fra Universitetet i Bergen, der hun i 1989 tok doktorgraden på klimatiske effekter av Alta-utbygginga. Hennes viktigste forskningsfelt er historisk og framtidig klimautvikling i Norge og Arktis. Hun er ansatt ved Meteorologisk institutt, der hun fra 2007 var leder for Seksjon for klimaforskning. Fra oktober 2010 var hun professor ved Høgskolen i Telemarks avdeling i Bø.Hanssen-Bauer er en hyppig benyttet foredragsholder om klimaspørsmål, og har blant annet deltatt i foredragsturneen «Himmel og hav» under Klimaløftet. Hun var bidragsyter til kapittel 11 i FNs klimapanels Fourth Assessment Report («Climate Change 2007: The Physical Science Basis»).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Inger Hanssen-Bauer i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Inger Hanssen-Bauer i BIBSYS
Pekka Vasala

Pekka Vasala (født 17. april 1948 i Helsingfors) er en tidligere finsk friidrettsutøver. Han var spesialist på mellomdistansene.
Vasala deltok som 20-åring under OL 1968 i Mexico by, der han ble utslått i forsøksheatet. Under EM 1969 kom Vasala på 9.-plass, en plassering han også fikk under EM 1971 i hjembyen Helsingfors.
Karrierens høydepunkt kom 9. september 1972, da han vant gull på 1500 meter i OL 1972 i München, foran Kip Keino fra Kenya og Rod Dixon fra New Zealand. Samme dag vant landsmannen Lasse Virén gull på 10 000 meter, så i løpet av en halvtime kunne finnene juble over to gullmedaljer.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Pekka Vasala – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Pekka Vasala – Olympics.com 
(en) Pekka Vasala – Olympic.org 
(en) Pekka Vasala – Olympedia 
(en) Pekka Vasala – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Pekka Vasala – World Athletics 
(en) Pekka Vasala – Track and Field Statistics
Harry Larva

Harri Edvin Larva (født Harry Edvin Lagerström 9. september 1906 i Åbo, død 11. november 1980) var en finsk friidrettsutøver.
I 1927 tok han bronse under det finske mesterskapet på 1500 meter. Under OL 1928 i Amsterdam vant han gull på 1500 meter foran franskmannen Jules Ladoumègue og landsmannen Eino Purje. Han deltok også under OL 1932 i Los Angeles, men kom bare på 9.-plass på samme distanse.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Harry Larva – Olympics.com 
(en) Harry Larva – Olympic.org 
(en) Harry Larva – Olympedia 
(en) Harry Larva – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Harry Larva – World Athletics 
(en) Harry Larva – Track and Field Statistics
Færdesmyra naturreservat

Færdesmyra naturreservat er et naturreservat i Sør-Varanger kommune. Reservatet er opprettet for å bevare et særegent og utpreget frostpåvirket myrområde med palser og høye strengtuer. De høyeste palsene drøye 3 meter, og ligger samlet i et mindre område like nord for Færdesvann. Palsene på Færdesmyra er, som ofte ellers i Øst-Finnmark, knyttet til kvabb-avleiringer der sen-istidens store smeltevannselver en gang munnet ut i havet. Kvabb er grovere enn leire og finere enn sand, og gir mest telehiv av alle jordarter.
Færdesmyra er jevnt over ei næringsfattig myr. I palslaggenes mykmatter, som får et ekstra tilskudd av næring fra palsens smeltevann, kan man finne de østlige artene brannull og lappstarr. I kanten av og nede i sprekkene på palsene finnes rikelig med finnmarkspors. Færdesmyra er et stort og variert myrområde. Variasjonen mellom åpent vann, våtmyr og tørrere, mer vegetasjonsrike områder, gir god mattilgang og et godt utvalg av reirplasser for våtmarksfugl.


== Bestemmelser for reservatet. ==
Landskapet skal være fredet mot alle tekniske inngrep som vegbygging, oppføring av bygninger og anlegg av enhver art, drenering, oppdyrking, torvtekt, framføring av ledninger eller annen virksomhet som medfører terrenginngrep og forstyrrelser av naturmiljøet.
Alle planter, herunder levende og døde trær, skal være fredet mot skade og ødeleggelse av enhver art som ikke skyldes vanlig ferdsel, bærplukking eller lovlig beite. Bruk av kjemiske plantevernmidler eller gjødselstoff er forbudt.
Ville pattedyr og fugler med bo og reir skal være fredet mot skade og ødeleggelse av enhver art, med unntak av jakt på rype, hare, rødrev og villmink etter vanlige regler.
Reindrift skal kunne foregå som tidligere.
Bærplukking er tillatt etter gjeldende regler.
Motorisert ferdsel er bare tillatt på vinterføre.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kart over Færdesmyra
Gunnar Höckert

Gunnar Mikael Höckert (født 12. februar 1910 i Helsingfors, død 11. februar 1940) var en finsk friidrettsutøver.
Höckert hadde bare én sesong i verdenstoppen, 1936. Under OL 1936 i Berlin startet Höckert på 5 000 meter. Etter 2 000 meter utviklet løpet seg til en tvekamp mellom Höckert og landsmannen Lauri Lehtinen, OL-vinneren fra 1932 og verdensrekordinnehaveren. På sisterunde passerte Höckert landsmannen, og vant på tiden 14.32,2.
16. september 1936 satte Höckert ny verdensrekord på 3 000 meter i Stockholm (8.14,8). En uke senere fulgte han opp opp med ny verdensrekord på 2 engelske mil (8.57,4 min). Og bare en uke etter dette tangerte han verdensrekorden på 2 000 meter ved å løpe på 5.21,8.
Resten av Höckerts karriere var ikke like suksessfylt, blant annet på grunn av problemer med revmatisme. Han kom aldri opp mot de tidene han oppnådde i 1936-sesongen.
Han meldte seg som frivillig i den finske hæren og kjempet som reservefänrik i vinterkrigen mot Sovjetunionen. En dag før 30-årsdagen falt han i Karelen.


== OL-medaljer ==
1936  Berlin -  Gull i friidrett, 5 000 meter  Finland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gunnar Höckert – Olympics.com 
(en) Gunnar Höckert – Olympic.org 
(en) Gunnar Höckert – Olympedia 
(en) Gunnar Höckert – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Gunnar Höckert – Track and Field Statistics
Just Pals

Just Pals er en amerikansk stumfilm fra 1920, regissert av John Ford.Historien følger en landstryker som for tiden holder til i en mindre by, og han blir snart venn med en ung gutt som har valgt å stikke av hjemmefra.


== Skuespillere ==
Buck Jones som Bim
Helen Ferguson som Mary Bruce
Georgie Stone som Bill
Duke R. Lee som sheriff
William Buckley som Harvey Cahill
Eunice Murdock Moore som Mrs. Stone
Bert Appling som Brakeman
Edwin B. Tilton som Dr. Stone
Slim Padgett som lovløs


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Just Pals på Internet Movie Database 
(sv) Just Pals i Svensk Filmdatabas 
(nl) Just Pals på MovieMeter 
(en) Just Pals på AllMovie
Tore Opdal Hansen

Tore Opdal Hansen (født 4. august 1956 i Lier) er en norsk politiker (H). Han var ordfører i Drammen kommune fra 2003 til 2020. Fra 2020 er han nestleder i Høyres gruppe i Viken fylkesting og leder av komiteen for utdanning og kompetanse. Han er også medlem av KS-styret i Viken og medlem av hovedstyret i KS. Han har sitt eget firma, Kanblibra AS.
Hansen ble født i Lier, men har bodd mesteparten av livet på Konnerud i Drammen. Han har fagkurs i markedsføring fra Gjerde handelsskole. Han var bilselger i fire år og trailersjåfør i ett år.Under førstegangstjenesten i 1978 var Hansen hovedtillitsvalgt.


== Politisk karriere ==


=== Partiverv ===
Hansen var ungdomssekretær i Buskerud Høyre 1980–1985, informasjonssekretær i Høyres Hovedorganisasjon 1985–1993 og informasjonssjef i Oslo Høyre 1993–2003.


=== Som lokalpolitiker ===
Hansen ble medlem av Drammen bystyre i 1980 og medlem av formannskapet i 1984, og ledet Høyres bystyregruppe fra 1988 til 2003. Han har spilt en sentral rolle i flere byutviklingsprosjekter i Drammen. Hansen ble også kjent som motstander av spilleautomater. I perioden 2011–2015 hadde Høyre rent flertall i bystyret, men samarbeidet med Fremskrittspartiet, Kristelig Folkeparti og Venstre. Han takket nei til gjenvalg som ordfører og takket derfor av 31. desember 2019, etter 40 år i Drammen bystyre. Han er den sammenhengende lengst sittende ordfører i Drammen siden innføringen av formannskapslovene av 1837. I hans ordførertid mottok byen flere priser.


=== Andre verv ===
Han var medlem av Buskerud fylkesting og hovedutvalget for regional utvikling 2003–2007. Han har også vært leder i Drammen Høyre, leder av Høyres kommunalutvalg med møterett på Høyres Landsmøter, Sentralstyret og Arbeidsutvalg, medlem av Høyres utvalg for mangfold og inkludering, styremedlem og nestleder i Osloregionen, leder av Buskerudbyen, leder av D5 Drammensregionen og leder av Havnerådet i Drammen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Tore Opdal Hansen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Trampett

Trampett er en «mini-trampoline» med sprett i, som står vinklet mot utøverne i enden av et tilløp. Ved bruk av tilløpet og sats utfører utøverne akrobatiske elementer i luften før de lander på tykke dynematter.
Innen troppsgymnastikk er trampett et apparat/øvelse hvor gymnastene utfører tre akrobatiske serier til musikk. Seriene skal inneholde variasjon i rotasjonsretningene (om tverraksen/salto og lengdeaksen/skru), virtuositet og progresjon i vanskelighet. De akrobatiske elementene kan være salto, splitthopp, pikerthopp, tuperthopp, salto halvskru eller lignende. Seriene skal utføres i strøm (lik avstand mellom hver gymnast). Rett etter at førstemann har landet kommer nestemann, noe som fører til et høyt tempo. Øvelsen blir derfor ofte utført til fartsfylt musikk.  


== Eksterne lenker ==
Norges Gymnastikk- og Turnforbund
Lauri Lehtinen

Lauri Aleksanteri Lehtinen (født 10. august 1908 i Borgå, død 4. desember 1973) var en finsk friidrettsutøver. 
To uker før OL 1932 i Los Angeles forbedret Lehtinen Paavo Nurmis åtte år gamle verdensrekorden på 5 000 m med 11 sekunder (til 14.17,0), og var dermed regnet blant OL-favorittene på denne distansen.
I finaleløpet i OL tok han tidlig føringen i løpet, sammen med landsmannen Lauri Virtanen. De greide å riste av seg alle motstanderne, med unntak av én mann: amerikaneren Ralph Hill. Litt senere utviklet løpet seg til en tvekamp mellom Lehtinen og Hill. De fikk samme tid (14.30,0), men Lehtinen ble dømt først i mål. Etter løpet leverte amerikanerne inn protest, da de mente at Lehtinen på sisterunden hadde løpt i sikksakk for å avskjære Hill, da han var i ferd med å passere Lehtinen. Protesten ble ikke tatt til følge. 
Under OL 1936 i Berlin stilte Lehtinen igjen opp på 5 000 meter, men måtte denne gang se seg slått av sin to år yngre landsmann Gunnar Höckert.
I 1940 skjenket Lehtinen gullmedaljen sin til en soldat. Det var en gest Lehtinen gjorde for å gjøre ære på Gunnar Höckert, som hadde gått inn som frivillig den finske hæren for å kjempe i vinterkrigen mot Sovjetunionen, og som falt i striden på sin 30-årsdag i Karelen.


== OL-medaljer ==
1932  Los Angeles -  Gull i friidrett, 5 000 meter  Finland
1936  Berlin -  Sølv i friidrett, 5 000 meter  Finland


== Eksterne lenker ==
(en) Lauri Lehtinen – Olympics.com 
(en) Lauri Lehtinen – Olympic.org 
(en) Lauri Lehtinen – Olympedia 
(en) Lauri Lehtinen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Lauri Lehtinen – World Athletics 
(en) Lauri Lehtinen – Track and Field Statistics
Catanduvas

Catanduvas kan vise til:

Catanduvas (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Catanduvas (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Centenário

Centenário kan vise til:

Centenário (Tocantins) – en brasiliansk kommune i delstaten Tocantins
Centenário (Rio Grande do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Sul
Colorado (andre betydninger)

Colorado kan vise til:

Colorado – en delstat i USA
Colorado (elv) – ei elv i det vestlige USA og Mexico
Colorado (Texas) – ei elv i delstaten Texas i USA
Colorado (elv i Argentina) – ei elv i Argentina
Coloradoørkenen – en ørken i Arizona, California og Mexico
Colorado (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Colorado (Rio Grande do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Sul
Colorado (sang) – Nederlands bidrag i Eurovision Song Contest 1979
Douradina

Douradina kan vise til:

Douradina (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Douradina (Mato Grosso do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso do Sul
Esperantina

Esperantina kan vise til:

Esperantina (Tocantins) – en brasiliansk kommune i delstaten Tocantins
Esperantina (Piauí) – en brasiliansk kommune i delstaten Piauí
Feira Nova

Feira Nova kan vise til:

Feira Nova (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
Feira Nova (Sergipe) – en brasiliansk kommune i delstaten Sergipe
Floresta

Floresta kan vise til:

Floresta (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
Floresta (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
General Carneiro

General Carneiro kan vise til:

General Carneiro (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
General Carneiro (Mato Grosso) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso
Guaraciaba

Guaraciaba kan vise til:

Guaraciaba (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
Guaraciaba (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Inajá

Inajá kan vise til:

Inajá (Pernambuco) – en brasiliansk kommune i delstaten Pernambuco
Inajá (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Indianópolis

Indianópolis kan vise til:

Indianópolis (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
Indianópolis (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Irati

Irati kan vise til:

Irati (Paraná) – en brasiliansk kommune i delstaten Paraná
Irati (Santa Catarina) – en brasiliansk kommune i delstaten Santa Catarina
Jacutinga

Jacutinga kan vise til:

Jacutinga (Minas Gerais) – en brasiliansk kommune i delstaten Minas Gerais
Jacutinga (Rio Grande do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Rio Grande do Sul
Kulturhuset Banken

Kulturhuset Banken på Lillehammer ble oppført i 1895 som lokale for Lillehammer Sparebank. Arkitekt var Ove Ekman, og bygningen er inspirert av italiensk renessanse. Bygningen inneholdt også festivitetslokale for Lillehammer by og fungerte blant annet som rettslokale under landssvikoppgjøret etter andre verdenskrig. Bygningen er i kommunal eie og forfalt lenge, men ble pusset opp i forbindelse med Vinter-OL 1994 etter planer utarbeidet av arkitekt Willy Sveen.
Kulturhuset Banken har en konsertsal og flere mindre saler som benyttes til kulturformål, samt leies ut til private sammenkomster og i bygningens første etasje er en restaurant situert. Videre har Lillehammer kulturskole tilhold i bygningen. 
Den store salen, Festsalen, har takmalerier fra oppførelsestiden utført av teatermaler Wilhelm Krogh. I den mindre salen, Holbøsalen, er det nå montert veggmalerier utført av Kristen Holbø. De var opprinnelig utført for Einar Lunde i 1912–17, og prydet spiesestuen i Lundegården. Motivene er hentet fra Sigurd Favnesbane og Villemann og Magnhild. I Kafè Bankens lille sal henger malerier utført av Rudolf Thygesen. De var opprinnelig laget til spisesalen på Victoria hotell på Lillehammer i 1924.
Konsertsalen ble brukt som TV-studio i forbindelse med NRKs underholdningstilbud under Vinter-OL 1994.


== Eksterne lenker ==
Kulturhuset Banken
Skriving

Skriving er å formidle en tekst gjennom tegn og symboler. Skrift skiller seg fra bruk av bilder eller lyd for å formidle et budskap ved at det kreves lesekyndighet for å forstå teksten. Komplekse skrivesystemer av protokileskrift på leire og tre har muligens eksistert i Syria og Tyrkia så tidlig som på midten av det fjerde millennium f.Kr.Språket uttrykkes ofte på forskjellige måter avhengig av om det er skriftlig eller muntlig overlevering. Man skiller derfor gjerne mellom skriftspråk og talespråk. Skriftspråket er gjerne mer formalisert enn talespråket, fordi det er basert på standardformer som kan uttrykke flere dialekter. 
Skriving fordrer kjennskap til visse andre ferdigheter. Den første er evnen til å føre skriveredskapet  eller til å bruke en skrivemaskin eller datamaskin. I tidligere tider var det få som var skrivekyndige, og man fant personer som gjorde det til sitt yrke å skrive det andre dikterte for dem. Graden av ferdighet har en betydelig påvirkning på evnen til å uttrykke seg skriftlig; en person med dårlig håndskrift kan ha problemer med å gjøre seg forstått og vil ofte nøle med å skrive, mens en person som skriver sakte på maskin ofte vil gjøre feil. 
Den andre ferdigheten er evnen til å stave ord og til å sette sammen grammatisk korrekte setninger. Fordi skriftspråket ofte skiller seg fra talespråket er dette noe man må lære. Ved bruk av tekstbehandler på en datamaskin har man tilgang til stavekontroll, men dette er oftest ikke nok til å luke ut alle skrivefeil. 
Blant underlag som er blitt brukt gjennom tiden: steinheller, leire, bambusrør, papyrus, voks, vellum, pergament, papir, sand, kobberplater, ben; mens stifter, fjærpenn, skrivepensler, blyanter, fylle- og kulepenn er blitt brukt som skriveredskaper.Rundt år 8 000 f.Kr. bruktes knuter, innristinger og symboler til informasjonsformidling, rundt 3 000 f.Kr. bruktes kileskrift, rundt 2 500 f.Kr. bruktes papyrus, fra 6. til 19. århundre erstattet fjørpenner stifter, som hadde blitt brukt til, blant annet, kileskrift, i 1795 ble blyanten oppfunnet av franskmannen Nicolas-Jacques Conté, i 1868 ble skrivemaskinen oppfunnet, i 1888 ble kulepennen oppfunnet av amerikaneren John J. Loud, i 1964 kom den første tekstbehandlingsmaskinen på markedet, laget av IBM, og i 2007 kom den første iPhone på markedet.


== Se også ==
Skrift
Lesing
Skriveterapi


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Writing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons