jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vitenskapsåret 1840

Vitenskapsåret 1840 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1840.


== Hendelser ==
John William Draper fotograferer månen og introduserer dermed fotografiet som hjelpemiddel innen astronomien.
De franske sørterritorier (Adélie Land) blir besøkt for første gang av Jules Dumont d'Urville som gjør krav på dem for Frankrike.
Louis Agassiz publiserer Études sur les glaciers.
William Fox Talbot finner opp fotografering med positiv/negativ.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Justus Liebig, tysk kjemiker.
Rumfordmedaljen: Jean-Baptiste Biot, fransk fysiker, astronom og matematiker.
Wollastonmedaljen: André Hubert Dumont, belgisk geolog.


== Fødsler ==
23. januar - Ernst Abbe, tysk fysiker og astronom (død 1905)
4. februar - Hiram Maxim, amerikansk oppfinner av maskingeværet (død 1916)
5. februar - John Boyd Dunlop, skotsk oppfinner (død 1921)
10. februar - Per Teodor Cleve, svensk kjemiker og geolog (død 1905)
28. mars - Emin Pasha, tysk lege og forskningsreisende (død 1892)
28. juli - Edward Drinker Cope, amerikansk zoolog, som arbeidet med paleontologi, herpetologi, iktyologi og sammenlignende anatomi (død 1897)
4. august - Richard von Krafft-Ebing, tysk sexolog og psykiater (død 1902)


== Dødsfall ==
23. mars - William Maclure, amerikansk geolog (født 1763)
25. april - Siméon Poisson, fransk matematiker (født 1781)
13. mai - Leonard Gyllenhaal, svensk entomolog (født 1752)
26. oktober - Nicholas Aylward Vigors, irsk ornitolog og politiker (født 1785)
		


== Referanser ==
Urheimtunnelen

Urheimtunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Rogaland. Tunnelen ligger i ved Suldalsvatnet i Suldal og er 440 m lang.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Velaskartunnelen

Velaskartunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Rogaland. Tunnelen ligger i ved Sandsfjorden i Suldal og er 300 m lang. Den har ikke belysning (2020).


== Referanser ==


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Porfirio Lobo Sosa

Porfirio «Pepe» Lobo Sosa (født 22. desember 1947 i Trujillo i departementet Colón i Honduras) er en honduransk politiker for det konservative Partido Nacional. Han ble den 27. januar 2010 president i Honduras, og fratrådte 26. januar 2014.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Faren hans, José Porfirio Lobo López, var medlem av parlamentet i 1957 og var aktiv i politikk i provinsen Olancho. Broren Ramón Rosa Lobo Sosa er parlamentsmedlem for provinsen Colón. 
Porfirio Lobo Sosa gikk på katolsk skole i Juticalpa. Han studerte fra 1961 til 1965 ved Instituto San Francisco de Tegucigalpa-Comayagüela. Deretter fortsatte han studiene ved University of Miami i USA, der han konserterte seg om bedriftsøkonomi. Han hadde så et opphold i Sovjetunionen, der han studerte statsvitenskap ved Patrice Lumumba-universitetet.Lobo er godseier og gårdbruker.


=== Politisk virke ===
Porfirio Lobo Sosa er medlem av det konservative Partido Nacional, der han står på en moderat og sentrumsorientert linje. Han har vært medlem av parlamentet i Honduras siden 1990, og var parlamentspresident fra 2002 til 2006. Ved presidentvalget i 2005 kom han på andreplass med 46 % av stemmene.I 2009 vant han presidentvalget med 52 % av stemmene, mot 36 % for rivalen Elvin Santos fra Partido Liberal de Honduras. I valgkampen fremmet han ønske om nasjonal dialog etter den politiske krisen som fulgte da president Manuel Zelaya ble avsatt, ga løfter om økte investeringer, flere arbeidsplasser og mer trygghet. Lobo ble innsatt i presidentembetet den 27. januar 2010.Ved presidentvalget i 2013 kunne ikke Lobo stille på nytt, idet gjenvalg ikke er tillatt. Juan Orlando Hernández ble valgt til hans etterfølger og overtok som president den 27. januar 2014.


== Referanser ==
Moon Landing

Moon Landing er det tredje soloalbumet fra Sivert Høyem, utgitt i 2009. De fire siste sangene på albumet ble kun utgitt på Limited Edition-utgaven. Albumet ble hovedsakelig innspilt i en hytte på Norefjell, men noe er også gjort i Svenska Grammofonstudion i Göteborg og Parkometer Studio i Oslo. Høyem har skrevet alle sangene og produsert platen selv i samarbeid med Cato Salsa.


== Sporliste ==
«Belorado» (Sivert Høyem)
«The Light That Falls Among The Trees» (Sivert Høyem)
«Moon Landing» (Sivert Høyem)
«What You Doin' With Him?» (Sivert Høyem)
«Going For Gold» (Sivert Høyem)
«Lost at Sea» (Sivert Høyem)
«Shadows/High Mestea» (Sivert Høyem)
«Empty House» (Sivert Høyem)
«High Society» (Sivert Høyem)
«Arcadian Wives» (Sivert Høyem)
«Return to Nothing Special» (Sivert Høyem)
«Sister Sonic Blue» (Sivert Høyem)
«Johnny» (Sivert Høyem)
«House of the Rising Sun» (Trad.)


== Medvirkende ==


=== Musikere ===
Sivert Høyem - sang, gitar, piano, låtskriver, produsent
Cato Salsa - gitar, moog, tekniker, produsent, arrangement
Børge Fjordheim - trommer, perkusjon, tamburin, kor, arrangement
Kalle Gustafsson Jerneholm - bass
Eirik Hegdal - saksofon (baryton og sopran)


=== Øvrige ===
Mattias Nyberg - tekniker
John Agnello - miksing
James Frazee - miksing
Greg Calbi - mastering


== Eksterne lenker ==
(en) Moon Landing på Discogs
Svette

Svette også kalt perspirasjon eller transpirasjon innebærer utskillelsen og fordampning av vannholdig væske fra svettekjertler i huden.
I tillegg til vann inneholder svette salt, natriumklorid, urea, feromoner og små mengder albumin som er et eggehvitestoff. Feromoner er luktstoffer som kan gi signaler om seksuell interesse, og andre funksjoner som angst etc.
Den viktigste funksjonen til svetten er temperaturregulering ved at fordampningen av svetten krever mye varme. Manglende svetting kan gi overoppheting, hypertermi. Siden kroppen mister mye vann og salt i varmt vær, er det viktig å drikke mye og å få i seg litt salt når det er varmt. Nordmenn er lite vant til å ta slike hensyn, noe som kan gi alvorlige problemer med dehydrering ved opphold i tropisk klima og ved varmebølger om sommeren.
Ved unormal varmeproduksjon som ved økt muskelbruk kan svetting bli nødvendig for å unngå for høy temperatur i kroppen.
Svettekjertlene kan reagere på psykiske belastninger som frykt, eller på for lavt blodtrykk, og gi kaldsvetting.


== Svettelukt ==
Ved svetting blir salt, urea og feromoner liggende igjen på huden etter at vannet i svetten er fordampet.
Det som lukter av svette er ammoniakk som dannes av at bakterier på huden som bruker urea som energikilde og bryter det ned til ammoniakk og vann. (Kroppens måte å kvitte seg med  giftig ammoniakk på er at leveren bruker energi til å lage ureamolekyler av vann og ammoniakk. Mesteparten av urea utskilles med urinen.) 
Gammel svettelukt er for en stor del nedbrytning /harskning av hudtalg til smørsyre (butyric acid). Talg og smørsyre er fettløselig og gjør det tilrådelig å bruke såpe eller badeolje en til to ganger i uka for å hindre slik lukt. Fersk svettelukt kan hindres med vann uten såpe fordi ammoniakk og urea er vannløselig. 
Ved bruk av såpe på kroppen ofte, og så varmt dusjvann at talgen blir en flytende olje, vil såpa og vannet fjerne talgen fort slik at talgproduksjonen bli for liten i forhold til behovet for mykgjøring av hudens overflateceller, som lett vil bli harde og sprekke opp. Resultatet vil være eksemer og soppinfeksjoner i huden.
Feromonene på huden er viktige for å fremstå som seksuelt attraktiv. Mange ødelegger sine muligheter til seksuell oppmerksomhet ved å dusje rett før møter med for dem seksuelt attraktive individer. Skal man på fest eller ut på byen, bør man dusje om morgenen og ikke rett før en skal ut. (ifølge professor i hudsykdommer Ole Fyrand)


== Svette og sykdom ==
Plutselig markant forandring i svetting eller opplevelse av nattesvette (uten noen opplagt årsak) kan være grunn til å kontakte lege. Kaldsvetting er også tegn på alvorlig sykdom, angst eller smerte. Dersom dette kan kombineres med andre symptomer, bør dette vurderes av lege.


== Referanser ==
Feldmann-saken

Feldmann-saken er en mye diskutert norsk sak der to norske grenseloser (Håkon Løvestad, født 24. august 1918 i Trøgstad, og Peder Pedersen) myrdet det jødiske ekteparet Rachel og Jakob Feldmann og senket likene i et tjern. Mordene skjedde trolig 27. oktober 1942. Losene var hyret for å frakte ekteparet til sikkerhet i Sverige, men oppdaget at de bar på verdier. De drepte ekteparet og stjal 12 000 kroner eller tilsvarende to årslønner, og andre eiendeler. De ble frikjent i tingretten og lagmannsretten etter å ha innrømmet drapene.
Liket av Jakob Feldmann ble oppdaget i Skrikerudtjern i Trøgstad 22. mai 1943, og 30. mai fant man også liket av Rachel Feldmann. Saken ble raskt «henlagt til observasjon». Noen avhør ble gjennomført i vinteren 1945–1946, og vitner hevdet at det hadde vært kontakt mellom fru Feldmann og broren til en av grenselosene. Broren sa i avhør med lensmannen i Trøgstad at et jødisk ektepar hadde vært innom i det aktuelle tidsrommet i 1942, men han hevdet at dette kun var bekjente av Feldmanns. Sommeren 1946 ble saken igjen lagt til side og fornyet etterforskning ble ikke satt i gang før avisene tok opp saken i januar 1947.
En jødisk bekjent av Feldmann hadde støtt på grenselosene i Sverige og mente at en av disse benyttet gulluret til Jakob Feldmann. Da den nevnte broren igjen ble avhørt, innrømmet han til slutt at ekteparet som hadde kommet til gården i oktober 1942 faktisk var Feldmanns. Grenselosene ble konfrontert med mistankene i januar 1947. Begge innrømmet forholdet og de ble satt i varetekt 31. januar og 1. februar 1947.
Losene vedsto seg drapene, men argumenterte med at flukttraseen sto i fare for å bli kompromittert til tyskerne og at de hadde handlet i nødverge. Flere mektige Milorg-medlemmer vitnet i grenselosenes favør.De ble frifunnet for drapene, men dømt for underslag av penger og et gullur paret hadde hatt på seg. Det var uklart om losene drepte paret for vinnings skyld eller for å sikre organisasjonen og flyktningruta. Frifinnelsen henger sammen med usikkerheten omkring dette.
Håkon Løvestads bror Karsten drepte 22. oktober 1942 politimannen Arne Hvam på toget til Halden da han skulle lose flyktninger, blant andre Feldmann-parets sønn Hermann, over grensen. Hermann ble tatt til fange etter at han rømte fra Halden-toget i fart, han ble deportert og henrettet 20. august 1943. Karsten Løvestad ble henrettet på Trandum 3. september 1943.


== Bøker og filmatisering ==
Saken fikk stor oppmerksomhet da den ble kjent for offentligheten. Den fikk ny oppmerksomhet i 1980-årene da Sigurd Senje ga ut dokumentarromanen Ekko fra Skriktjenn i 1982. Boken ble filmatisert i 1987 av Bente Erichsen med tittelen Over grensen.Saken har også vært inspirasjon for Espen Holms thrillerroman Tilfellet Blumenfeld fra 2015.


== Litteratur ==
Sigurd Senje (1982). Ekko fra Skriktjenn: En dokumentarroman basert på Feldmann-saken 1942–47. Oslo: Pax. ISBN 8253012462. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) «Ikke alle krigshelter var helter», artikkel fra NRK 12. november 2015
Vitenskapsåret 1842

Vitenskapsåret 1842 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1842.


== Hendelser ==
21. februar – John Greenough blir tildelt det første amerikanske patentet for en symaskin.
30. mars – Crawford Long utfører den første kirurgiske operasjonen med bedøving (anestesi, dietyleter).
Christian Doppler beskriver dopplereffekten.
Julius Robert von Mayer mener at mekanisk arbeid og varme er ekvivalente. Det samme kommer James Prescott Joule fram til året etter.
Richard Owen finner på termen Dinosauria.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: James MacCullagh, irsk matematiker.
Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste:
Hans Christian Ørsted, dansk kjemiker og fysiker.
Rumfordmedaljen: William Fox Talbot, britisk pioner innen fotografi.
Wollastonmedaljen: Leopold von Buch, tysk geolog.


== Fødsler ==
2. februar - Julian Karol Sochocki, polsk matematiker (død 1927)
22. februar - Camille Flammarion, fransk astronom (død 1925)
8. mai - Emil Christian Hansen, dansk mykolog og fysiolog (død 1909)
9. september - Elliott Coues, amerikansk armékirurg og ornitolog (død 1899)
20. september - James Dewar, skotsk kjemiker og fysiker (død 1923)
17. oktober - Gustaf Retzius, svensk lege og anatom (død 1919)
12. november - John William Strutt, (3. baron Rayleigh), britisk fysiker, nobelprisvinner (død 1919)
8. desember - Alphonse Louis Nicolas Borrelly, fransk astronom (død 1926)


== Dødsfall ==
15. februar - Archibald Menzies, skotsk kirurg og botaniker (født 1754)
28. april - Charles Bell, skotsk kirurg, fysiolog og anatom (født 1774)
19. juli - Pierre Joseph Pelletier, fransk kjemiker (født 1788)
		
		
		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1843

Vitenskapsåret 1843 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1843.


== Hendelser ==


=== Astronomi ===
John Couch Adams forutser på grunn av uregelmessigheter i Uranus bane at det må finnes ytterligere en planet. Planeten, Neptun, blir senere funnet på der Adams hadde forutsett.
Heinrich Schwabe rapporter sykliske variasjoner i antallet solflekker over tid.


=== Kjemi ===
Carl Mosander oppdager Terbium og Erbium.


=== Fysikk ===
James Joule finner eksperimentelt det som mekanisk tilsvarer varme.


=== Teknologi ===
Den første telegraflinjen i Storbritannia legges mellom Paddington og Slough.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Jean-Baptiste Dumas, fransk kjemiker.
Wollastonmedaljen:
Léonce Élie de Beaumont, fransk geolog.
Armand Dufrénoy, fransk geolog og mineralog.


== Fødsler ==
19. mai – Axel Gudbrand Blytt, norsk botaniker (død 1898)
2. juni – Christen de Seue, norsk meteorolog og glasiolog (død 1892)
12. juni - David Gill, skotsk astronom (død 1914)
11. desember - Robert Koch, tysk lege, nobelprisvinner i fysiolog eller medisin (død 1910)


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1844

Vitenskapsåret 1844 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1844.


== Hendelser ==
11. mai – Samuel Morse sender den første meldingen med morsealfabetet.
Friedrich Wilhelm Bessel forklarer bevegelsene hos Sirius og Procyon med at de beveger seg rundt et mørkt sentrum.
Gabriel Gustav Valentin oppdager at magesaften løser opp mat.
Karl Klaus oppdager grunnstoffet ruthenium.
Joseph Liouville finner det første transcendente tallet.
Hermann Grassmann studerer vektorer med mer enn tre dimensjoner.
William Robert Grove publiserer The Correlation of Physical Forces, den første dypere studien av energiprinsippet.
William Fox Talbot publiserer den første fotografiske boken, The Pencil of Nature.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Carlo Matteucci, italiensk fysiker og nevrofysiolog.
Wollastonmedaljen: William Conybeare, britisk geolog


== Fødsler ==
25. mars - Adolf Engler, tysk botaniker (død 1930)
20. april - Ludwig Boltzmann, østerriksk fysiker (død 1906)
27. juni – Arthur Gardiner Butler, engelsk entomolog, araknolog og ornitolog (død 1925)
6. august - James Henry Greathead, britisk ingeniør (død 1896)
13. august - Friedrich Miescher, sveitsisk biolog (død 1895)
22. august - George W. DeLong, amerikansk militær og polarforsker (død 1881)
11. september - Henry Alleyne Nicholson, britisk paleontolog og zoolog (død 1899)
3. oktober - Patrick Manson, skotsk parasittolog (død 1922)
25. november - Karl Benz, tysk ingeniør og bilprodusent (død 1929)


== Dødsfall ==
19. juni - Étienne Geoffroy Saint-Hilaire, fransk biolog (født 1772).
27. juli - John Dalton, britisk kjemiker og fysiker (født 1766).
30. august - Francis Baily, engelsk astronom (født 1774).
28. desember - Thomas Henderson, skotsk astronom (født 1798).
Hagavågen naturreservat

Hagavågen naturreservat er et naturreservat i Sola kommune på Jæren, Rogaland. Området ligger på vestsiden av Hafrsfjorden, og ble vernet i 1996 for å bevare et marint våtmarksområde.
Hele Hafrsfjorden har internasjonal betydning som rast- og overvintringsområde for våtmarksfugler. Dei viktigaste næringssøk-områdene består av med store mudderflater med fjæremark, og disse er vernet med Ramsarstatus. Hagavågen har også økologisk bevaringsverdig strandengvegetasjon
Området er ett av 22 verneområder som inngår i ramsarområdet Jæren våtmarksystem, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Jæren våtmarkssystem ble etablert i 1985, og antall delområder ble utvidet til 22 i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Hagavågen naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Grannesbukta naturreservat

Grannesbukta naturreservat er et naturreservat i Sola kommune på Jæren, Rogaland. Området ligger på østsiden av Hafrsfjorden, og ble vernet i 1996 for å bevare et marint våtmarksområde.
Hele Hafrsfjorden har internasjonal betydning som rast- og overvintringsområde for våtmarksfugler. Dei viktigaste næringssøk-områdene består av med store mudderflater med fjæremark, og disse er vernet med Ramsarstatus.
Området er ett av 22 verneområder som inngår i ramsarområdet Jæren våtmarksystem, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Jæren våtmarkssystem ble etablert i 1985, og antall delområder ble utvidet til 22 i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Grannesbukta naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Harvalandsvatnet naturreservat

Harvalandsvatnet naturreservat er et naturreservat i Sola kommune på Jæren, Rogaland. Området ble vernet i 1996 for å bevare en viktig hekke-, hvile- og rastelokalitet.
Innsjøen er hekkeområde for flere arter av våtmarksfugler, og er viktig som raste- og overvintringslokalitet for sangsvane, dvergsvane og knoppsvane.
Området er ett av 22 verneområder som inngår i ramsarområdet Jæren våtmarksystem, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Jæren våtmarkssystem ble etablert i 1985, og antall delområder ble utvidet til 22 i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Harvalandsvatnet naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Strandnesvågen naturreservat

Strandnesvågen naturreservat er et naturreservat i Sola kommune på Jæren, Rogaland. Området ligger på vestsiden av Hafrsfjorden, og ble vernet i 1996 for å bevare en viktig trekk- og overvintringslokalitet.
Hele Hafrsfjorden har internasjonal betydning som rast- og overvintringsområde for våtmarksfugler. Dei viktigaste næringssøk-områdene består av med store mudderflater med fjæremark, og disse er vernet med Ramsarstatus.
Området er ett av 22 verneområder som inngår i ramsarområdet Jæren våtmarksystem, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Jæren våtmarkssystem ble etablert i 1985, og antall delområder ble utvidet til 22 i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Strandnesvågen naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Storamyr naturreservat

Storamyr naturreservat er et naturreservat i Sola kommune på Jæren, Rogaland. Området ble vernet i 1986 for å bevare en typisk flatmyr, og en viktig fuglebiotop.
Området består av en flat gjengroingsmyr. Fattig vegetasjon dominerer. Spor etter omfattende torvtaking tyder på at myra har være dominert av omrotrofe tuer.
Området er ett av 22 verneområder som inngår i ramsarområdet Jæren våtmarksystem, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Jæren våtmarkssystem ble etablert i 1985, og antall delområder ble utvidet til 22 i 2002.


== Eksterne lenker ==
(no) Storamyr naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Maureen O’Sullivan

Maureen O'Sullivan (født 17. mai 1911 i Irland, død 23. juni 1998 i Arizona i USA) var en irsk skuespillerinne som ble ansett som Irlands første filmstjerne. Hun debuterte som skuespiller i 1930 med filmene So This Is London og Just Imagine.Over en 64 år lang karriere var hun med i nesten 100 filmer, TV-serier, TV-filmer og TV-programmer.  Maureen O'Sullivan spilte blant annet i seks Tarzan-filmer i rollen som Jane Parker på 1930- og 1940-tallet. Der ble den udødelige replikken «Me Tarzan – you Jane» framført.
Hun var gift to ganger; først med skuespiller John Farrow, til han døde i 1963. Skuespiller Mia Farrow er et av dette ekteskapets syv barn. I 1983 giftet hun seg med James Cushing og dette ekteskapet varte til hun døde i 1998. Hun har en stjerne på Hollywood Walk of Fame.


== Filmografi (utvalg) ==
1932 – Tarzan
1934 – Den tynne mann
1935 – Anna Karenina
1937 – Sensasjon på veddeløpsbanen
1948 – Den store klokken


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Maureen O'Sullivan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Maureen O'Sullivan – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Maureen O'Sullivan på Internet Movie Database 
(sv) Maureen O'Sullivan i Svensk Filmdatabas 
(da) Maureen O'Sullivan på Filmdatabasen 
(fr) Maureen O'Sullivan på Allociné 
(en) Maureen O'Sullivan på AllMovie 
(en) Maureen O'Sullivan hos Turner Classic Movies 
(en) Maureen O'Sullivan hos The Movie Database 
(en) Maureen O'Sullivan hos Internet Broadway Database 
(en) Maureen O'Sullivan hos Internet Broadway Database
Renee O’Connor

Renee O'Connor (født Evelyn Renée O'Connor 15. februar 1971 i Katy i Texas) er en amerikansk skuespiller, produsent og regissør som er mest kjent for å spille rollen som Gabrielle i TV-serien Xena: Warrior Princess fra 1995 til 2001. I 2006 fikk hun en rolle i skrekkfilmen Boogeyman 2.
O'Connor hadde sin første rolle som skuespiller i en alder av åtte år da hun spilte en gravemaskin under en Theater on Wheels-produksjon. I en alder av tolv begynte hun å studere skuespill på Houston's Alley Theatre, og senere gikk på High School for Performing and Visual Arts i Hun debuterte som skuespiller i 1989 i TV-serien Teen Angel.
O'Connor begynte på sin TV-karriere i en alder av seksten år med reklamefilmer for McDonald’s og Exxon. En lang rekke reklamefilmer fulgte samtidig som hun hadde en rekke strøjobber blant annet som Porky Pig på Astroworld og hun jobbet som aerobic-instruktør i Los Angeles. 
O'Connor ble stemt frem som nummer 3 av de mest fascinerende menneskene i 1996. I 1997 var hun nummer 2, og en av de vakreste menneskene i 1997, etter Personer pålogget. Hun ble kåret som nummer 45 blant de 100 mest sexy kvinnene i 2000.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Renee O'Connor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Renee O'Connor på Internet Movie Database 
(sv) Renee O'Connor i Svensk Filmdatabas 
(fr) Renee O'Connor på Allociné 
(en) Renee O'Connor på AllMovie 
(en) Renee O'Connor hos Turner Classic Movies 
(en) Renee O'Connor hos The Movie Database
Richard O’Brien

Richard O'Brien (født Richard Timothy Smith 25. mars 1942 i England) er en britisk forfatter, skuespiller og TV-programleder. Han debuterte som skuespiller i filmen Carry On Cowboy. Han skrev musikalen The Rocky Horror Show, inkludert manuset til filmversjonen, The Rocky Horror Picture Show, og hadde en rolle i TV-serien The Crystal Maze.
Foruten å skrive The Rocky Horror Show spilte O'Brien også i filmatisering som rollefiguren Riff Raff som kom ut i 1975. Det sceneshowet har vært i nesten kontinuerlig produksjon siden første gang det ble utgitt, og den filmatiserte versjonen er en av de mest sette kultfilmene gjennom tidene.O'Brien har vært gift to ganger og er far til tre barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Richard O'Brien på Internet Movie Database 
(no) Richard O'Brien hos Sceneweb 
(sv) Richard O'Brien i Svensk Filmdatabas 
(da) Richard O'Brien på Filmdatabasen 
(da) Richard O'Brien på Scope 
(fr) Richard O'Brien på Allociné 
(en) Richard O'Brien på AllMovie 
(en) Richard O'Brien hos The Movie Database 
(en) Richard O'Brien hos Internet Broadway Database 
(en) Richard O'Brien hos Internet Broadway Database 
(en) Richard O’Brien på Internet Broadway Database
Richard O'Brien hos RockyMusic.org