jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Østensjøvannets Venner

Østensjøvannets Venner er en interesseorganisasjon (983 034 446 i Enhetsregisteret) som arbeider for å trygge natur- og fuglereservatet i og rundt Østensjøvannet og våtmarksområdene ved Bogerudmyra og for å redde de bevaringsverdige gårdene Abildsø og Østensjø.


== Historie ==
Da det høsten 1988 kom et nytt byggeforslag innenfor skjøtselplanen, førte det til sterke protester fra folk i drabantbyene rundt. Byrådet hadde bedt et stort entreprenørfirma om å fremme et reguleringsforslag for Abildsø gårds jorder, og forslaget lød på 400 leiligheter, vesentlig blokkbebyggelse.
Ulike aktivister samlet seg i en diskusjonsgruppe, som igjen besluttet seg for å danne en venneforening. Det ble nedsatt et interimsstyre og mobilisert mot byggeplanene. Lokalavisen Oslo 6 ble tatt med på flere av møtene, og omtrent parallelt med byggesaken kom Fylkesmannens forslag til «Verneplan for våtmarker i Oslo og Akershus».
Sommeren 1990 startet Østensjøvannets Venner utgivelsen av et medlemsblad, Sothøna.
Bilthuggertangen

Bilthuggertangen er helst kjent som Glatved av dagens ringerikinger, et navn området fikk fordi et av Norges mest fasjonable hoteller lå der inntil det brant ned til grunnen den 3. desember 1941, under andre verdenskrig.
Glatveds Hotel var et ærverdig trehotell i sveitserstil, påbegynt alt på 1700-tallet, men fullført mye senere. Tangen der hotellet lå ligger på Nordsiden av den en gang så mektige Hønefossen, og der Ådalselva (del av Begna) og Randselva møtes og danner Storelva. Dette er ganske så sentralt i byen Hønefoss i dag, i Ringerike kommune i Viken (tidligere Buskerud). I sin tid var hotellet berømt for sin vakre og romantiske  beliggenhet, og det trakk til seg mange turister og notabiliteter. Blant disse var de to amerikanske presidentene Ulysses Grant og Woodrow Wilson, Baron Rotschild, Keiser Napoleon III, Kong Oscar II, Keiser Wilhelm, Ole Bull og Fridtjof Nansen med flere.
Navnet Bilthuggertangen har sammenheng med at det en gang i tiden bodde en treskjærer der. Det er imidlertid uvisst om det siktes til sagfogd Christopher Ridder (f. 1704, d. 1770), som bosatte seg der omkring år 1730, eller en tidligere treskjærer som har bebodd plassen. Christopher var tredje generasjon Christopher Ridder og sønnesønn av den meget kjente treskjæreren Christopher Ridder (d. 1695).  Men også faren hans var treskjærer og het det samme; Christopher Ridder (1674–1711), men han ble ikke spesielt godt kjent som treskjærer. Det kan imidlertid ha vært ham som er opphavet til navnet Bilthuggertangen. Da Christopher Ridder (den tredje) døde barnløs i 1770 var han distriktets rikeste mann. Nevøen hans, Lars Ridder (1738–1794), overtok etter sin onkel som sagfogd. Han var sønn av Hans Ridder (1705–1776) og Else Marie Hesselberg (1714–1764).Riddergården er en godt bevart løkkegård fra 1700-tallet, som i dag fungerer som et museum og eies av Ringerike kommune. På tangen finnes også Hønefoss skole fra 1891. Skolen har i dag råderett over tomten der hotellet sto og bruker dette som leke- og idrettsplass for elevene. I skoleferiene brukes området til andre aktiviteter, som utendørskonserter og teater med videre. Rett på nedsiden av tomten, langs elvebredden nedenfor Hønefossen, bygges det (2008) et bryggeanlegg (Glatved Brygge), samtidig som Storelva er gjort farbar og er blitt skikkelig merket for lystbåttrafikk fra Tyrifjorden og opp til fossen.


== Se også ==
Nordsiden
Hønefoss skole
Riddergården
Glatved Brygge
Glatveds Hotel


== Referanser ==
Østers

Østers (Ostrea edulis) er veldig ettertraktet i Europa. Fram til midten av 1800-tallet var østers vanlig langs hele norskekysten, og store mengder ble tatt opp. Senere trakk de seg tilbake, og er blitt mye sjeldnere. Stillehavsøsters er en fremmedart og konkurrent.
Østersskall er funnet i store mengder ved utgravinger i middelalderlag i Stavanger sentrum. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Flatøsters – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Flatøsters i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Flatøsters hos Artsdatabanken 
(sv) Flatøsters hos Dyntaxa 
(en) Flatøsters hos Fossilworks 
(en) Flatøsters hos ITIS 
(en) Flatøsters hos NCBI 
(en) Kategori:Ostrea edulis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Ostrea edulis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Kreps

Kreps kan referere til:

Edelkreps (Astacus astacus), en ferskvannslevende tifotkreps
Overfamilien Astacoidea av salt- og ferskvannskreps
Krepsdyr (Crustacea) generelt
Krepsen, et stjernebilde
Jez Moxey

Jez Moxey (født i april 1963 i Hemel Hempstead, England) er CEO i fotballklubben Wolverhampton Wanderers FC. 
Han er gift med amerikansk fødte Babette og har fire barn.
Moxey kom til Wolves i 2000 fra Stoke, der han også hadde jobbet som CEO, samme rolle siden 1995. Han var ansvarlig for byggingen av det nye stadionet til Stoke, Britannia Stadium, i 1997, og han ledet klubbens da et islandsk konsortium kjøpte opp eierandeler og tok kontroll over klubben. 
Moxey har tidligere jobbet i Rangers og Partick Thistle, og har hatt et eget profileringsfirma som representerte fotballspillere, basketballspillere og andre idrettspersonligheter.
Fylkesvei 7812

Fylkesvei 7812 går mellom Fagertun i Salangen og Kistefossen i Bardu. Veien er 8,1 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 153 (Troms).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SalangenPrestbakkveien 

Kommunal vei Elvenes fra Bekkemoen til  Elvenes flyplass
Prestbakklia
Øvre Salangen
 BarduPrestbakkveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7812
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 3734

Fylkesvei 3734 går mellom Østre Dale og Løvjomås i Froland kommune. Veien er 2,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 159 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Froland
Fv3720Fylkesvei 3720 Østre Dale
Endepunkt Løvjomås


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3734
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sredneuralsk

Sredneuralsk (russisk: Среднеура́льск, direkte oversatt: Sentrale Ural), er en by i Sverdlovsk oblast i Russland. Byen ligger ved bredden av Isetsjøen, 20 km nordvest for Jekaterinburg. Innbyggertall: 19 555 (folketelling 2002), 18 786 (folketelling 1989).
Byen ble grunnlagt i 1931. Bystatus ble innvilget 17. februar 1966.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sredneuralsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Uoffisielt nettsted for Sredneuralsk (russisk)
Fylkesvei 2856

Fylkesvei 2856  går mellom Svendsrud og Leine i Hole kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 160.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HoleBønsnesveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2856
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Nevjansk

Nevjansk (russisk: Невьянск) er en by i Sverdlovsk oblast i Russland. Byen ligger på østsiden av Uralfjellene, ved elva Nejva (i Obs nedbørfelt), rundt 80 km nord for Jekaterinburg. Innbyggertall: 26 644 (folketelling 2002), 29 800 (folketelling 1989).
Nevjansk posad ble grunnlagt i 1700 i forbindelse med byggingen av et jernverk og støperi. Bystatus ble innvilget i 1919. På 1700-tallet ble Nevjansk hovedsakelig bosatt av gammeltroende, som fra lokale kunstnere bestilte noen skimrende, stilfulle ikoner som anses som den siste fasen av russisk ikonmaling.
Foruten jernvirksomheten ble det utvunnet gull fra fjellene i området, og bosetningen ble meget viktig for Demidov-familiens velferd.  Demidovene bestilte det 60 meter høye Skjeve tårn i Nevjansk, som ble bygget en gang mellom 1725 og 1740, og som fremdeles er byens viktigste landemerke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nevyansk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Невьянск – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Heinkel He 51

Heinkel He 51 var et tysk jagerfly.
Som en videreutvikling av Heinkel He 49 fløy prototypen He 51a første gang sommeren 1933. Denne ble fulgt av en preproduksjonsserie på ni fly under betegnelsen He 51A-0 for evaluering av det tyske flyvåpenet, og i mai 1934 begynte de flyene av den første serieproduserte varianten He 51A-1 å bli ferdige. Etter 150 He 51A-1 gikk man over til å produsere neste variant under betegnelsen He 51B-1 som i tillegg til noen små forbedringer kunne utstyres med eksterne drivstofftanker. 450 fly av denne varianten ble produsert, av disse 46 fly utstyrt med flottører under betegnelsen He 51B-2. Den siste produksjonsvarianten He 51C-1 ble utstyrt med festemekanismer for seks bomber på 10 kg hver for å kunne brukes til nærstøtte, hovedsakelig med tanke for eksport men noen få tilsvarende fly ble levert det tyske flyvåpenet under betegnelsen He 51C-2. I alt 100 He 51C-1 og He 51C-2 ble bygget.
79 He 51C-1 ble sendt til fronten under den spanske borgerkrigen, 51 for det spanske flyvåpenet og resten ble brukt av Legion Condor. 
Som jagerfly ble He 51 pensjonert av det tyske flyvåpenet i 1938. Men flytypen fortsatte å gjøre tjeneste som treningsfly, også under den andre verdenskrig.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Wings Palette-fargelegging
Gunnar Håland

Gunnar Håland (født 8. februar 1938 i Randaberg) er en norsk professor i sosialantropologi.
Håland ble i 1966 magister artium i sosialantropologi ved Universitetet i Bergen der han studerte under Fredrik Barth. Han var deretter tilknyttet Institutt for sosialantropologi samme sted som amanuensis fram til 1988 da han ble forsker ved Chr. Michelsens Institutt. I 1988 tiltrådte Håland professorat ved Universitetet i Bergen. Han er siden 2007 professor emeritus.
I sin sosialantropologiske forskning har Håland særlig beskjeftiget seg med utviklingsspørsmål, humanøkologi, økonomisk antropologi, etnisitet, kulturhistorie, symboler og globalisering. Hålands akademiske virke kjennetegnes av omfattende internasjonale nettverk. Han har omfattende feltarbeid og erfaring fra afrikanske og asiatiske land, med særlig fokus på Sudan, Etiopia, Nepal, Bangladesh og Kina.
I 1972–1973 var han foreleser ved Universitetet i Khartoum og i årene 1976–1977 leder for Human Science Team ved International Livestock Centre for Africa. Videre har han i 2002 vært gjesteprofessor ved Inner Mongolian Agricultural University og i 2004 æresprofessor ved Anhui University, begge i Kina. Han har i tillegg vært seniorekspert for FAO, arbeidet med internasjonale organisasjoner som ILO, UNHCR og Verdensbanken, samt bistandsorganisasjoner som Kirkens Nødhjelp, Danida og Danmarks Røde Kors.
Håland ble 17. desember 2007 tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull for langvarig samfunnsganglig virke som vitenskapsmann.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Gunnar Håland i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Gunnar Håland i BIBSYS
Presentasjon fra UiB
Presentasjon fra Senter for Utviklingsstudier
Kongens fortenestmedalje i gull til Randi og Gunnar Håland fra Fylkesmannen i Hordaland
Fortjenstfullt ektepar fra På Høyden
Fylkesvei 162 (Finnmark)

Fylkesvei 162 (Fv162) i Finnmark gikk mellom Sørkjosen og Snefjord molo i Skavvika i Måsøy kommune. Veien var 1,8 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 889.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Måsøy
889Fylkesvei 889 Sørkjosen
Endepunkt Snefjord molo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
William Stern

For den ungarsk-britiske forretningsmannen, se William George Stern.William Lewis Stern (født 29. april 1871 i Berlin, Tyskland, død 27. mars 1938 på Duke University, Durham, Nord-Carolina, USA) var en tysk psykolog og filosof, grunnlegger av intelligenskvotient-testen.
William Stern er mest berømt for sine personlighetspsykologiske studier, og for at han i 1912 fant en måte å beregne intelligenskvotient. Som filosof representerte han personalismen. 
Han var far til filosofen Günther Anders.


== Referanser ==
Bjørn Simensen

Bjørn Erik Simensen (født 28. juni 1947 på Lillehammer) er en norsk journalist og kulturarbeider. Bjørn Simensen har vært sjef for Den norske opera i årene 1984–1990 og igjen fra 1997 til 2009.
Han har journalistisk utdannelse fra Skjeberg Folkehøyskole, journalistlinjen, og Rendsburg Volkhochschule. I tillegg har han musikkutdannelse fra Østlandets Musikkonservatorium med hovedfag sang 1972-1973.
Simensen arbeidet først i sin karriere som journalist, først i Fredriksstad Blad og deretter i Sunnmørsposten fra 1966–1972. Fra 1973 til 1980 var Simensen kultursjef i Sandefjord kommune. Han var sjef for konserthuset i Göteborg 1980–1984 og samtidig sjef for Göteborg Symfonikerne før han i 1984 ble sjef for Den norske opera. Fra 1990 til 1995 var Simensen sjefredaktør i Dagbladet. Etter at han på nytt ble operasjef i 1997 har han blant annet ledet arbeidet med nytt operahus i Oslo.
Bjørn Simensen ble 3. desember 2007 utnevnt til Kommandør av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden for innsats for norsk opera, og den 27. september 2008 ble han Årets Oslo-ambassadør 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ledelsen fra Den norske opera
Hjemmeside
Fylkesvei 5160

Fylkesveg 5160 går mellom Hausdal og Kalandseidet i Bergen kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 164 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 BergenHausdalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5160
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Harstad Historielag

Harstad Historielag ble stiftet 1986 etter initiativ fra Sigurd Stenersen og Thor Thorsen. 
Laget ble stiftet som et forum for kulturvern- og historieinteresserte i Harstad og omegn. Det fungerer som et kontaktledd overfor myndighetene, og arbeider for at kommunen skal styrke sin innsats for kulturvern. Laget støtter også virksomheten ved de lokale museene, og medvirker til å bevare og presentere historisk materiale fra lokalsamfunnet. 
I oktober hvert år utgir laget Årbok for Harstad med artikler av lokalhistorisk interesse.
Fylkesvei 5984

Fylkesveg 5984 går mellom Sørsylte og Skeidsvoll i Vestnes kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv165.


== Kommuner og knutepunkter ==

 VestnesNeremsvegen 

Kjersemvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Vegliste Møre og Romsdal oktober 2017

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5984
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Johan Midttun

Johan Midttun (født 10. juli 1891 i Gulen, henrettet 4. desember 1941 på Akershus festning) var en norsk motstandsmann under andre verdenskrig. 
Han var utdannet ingeniør. Midttun var en av lederne i «Askgruppa» som drev en radiosender i Sandefjord fra høsten 1940. Sammen med Øyvind Ask og Andreas Bertnes ble han arrestert av Gestapo 15. mars 1941 for illegalt arbeid. Han ble dømt til døden 22. november 1941 og dommen ble fullbyrdet på Akershus festning 4. desember samme år.


== Referanser ==
Fylkesvei 6910

Fylkesvei 6910 (Fv6910) går mellom Minsås og Verdalsøra ungdomsskole i Verdal kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 167 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 VerdalVolhaugvegen 

Ringveg nord 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6910
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
T1000-serien

«1000-serien» T1-T4 (også kalt østvogner) var en type t-banetog som ble brukt på T-banen i Oslo.
1000-seriens 1001-1105 (T1-2, T1-1 og T2) var de opprinnelige T-banevognene som ble kjøpt inn til åpningen av de østlige banene mellom 1964 og 1967. 1106-1135 (T3) ble anskaffet mellom 1969 og 1972 og 1136-1162 (T4) ble anskaffet mellom 1975 og 1977. Vognene er kun utstyrt med strømavtaker for strømskinne og kunne følgelig ikke brukes på linjer med luftledning. Etter at leveransen av MX3000 er samtlige vogner utrangert, sett bort i fra 8 vogner som skal tas vare på. 6 av disse skal bevares som et kjørbart tog, den sjuende (1089) er stilt ut i Sporveismuseet. Ytterligere en vogn, tidligere nr 1155, skal bevares som ombygget til 1300-vogn, nr 1335.
19. juni 2009 var siste dag med vogner fra T1000-serien i vanlig rutetrafikk. 25 august ble den siste vogna hentet for opphugging.


== Modeller ==


== Eksterne lenker ==
(en) T1000 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kommunal vei 5426 (Gjøvik)

Kommunal vei 5426 i Gjøvik går mellom Hellerud og Åsroa i Gjøvik kommune. Veien er 4,3 km lang.
Veien har blitt omklassifisert fra fylkesvei 170.


== Kommuner og knutepunkter ==

 GjøvikÅsrovegen 

Endepunkt Åsroa


== Referanser ==
T1300-serien

«1300-serien» T5-T8 var en type forstadsbanevogner som ble brukt på T-banen i Oslo.
1300-seriens 1301-1333 (T5 og T6) ble anskaffet mellom 1978 og 1981. I tillegg ble noen vogner ombygd fra T1000-seriens 1147-1162 (T4) til 1334-1349 (T7 og T8) mellom 1985 og 1989. Vognene skilte seg fra 1000-serien blant annet ved at de var utstyrt med både strømavtaker for luftledning og strømavtaker for strømskinne. 1300-vognene kunne dermed brukes over hele T-banenettverket, bortsett fra på Grorudbanen ovenfor Hasle stasjon på grunn av for lav tunnelhøyde. Utseendemessig skilte også vognene seg noe fra 1000-serien, de fleste vognene hadde for eksempel større vinduer i front, blant annet for å bedre oversikten ved kryssing av planoverganger. Da antall slike vogner var begrenset, ble de brukt nesten utelukkende på linje 1 som tovognstog og 4/6 som trevognstog (1300-vogner ble brukt på Ringbanen siden T5-T7 i motsetning til T1000 hadde automatiske skiltkasser som gjorde det enkelt å skifte skiltingen mellom linje 4 og 6). T1300 var opprinnelig levert kun med takstrømavtakere, men ble siden ombygd for bruk på begge systemer. Før de østlige og vestlige banene ble koblet sammen i 1993 gikk 1300-vognene utelukkende på de vestlige baner, mens vogner i 1000-serien kun gikk på de østlige banene.
Den siste vognen ble sendt til Gjøvik for å bli hugget opp den 22. april 2010. I alt 3 1300-vogner er bevart, vognene 1306, 1320 og 1335.
Vogn 1328 ble opprinnelig bevart av Oppland metall, firmaet som hugget resten av t-banevognene, men vognen ble hugget vinteren 2012.


== Modeller ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) T1300 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 4394

Fylkesvei 4394 går mellom Høylandheia og Nærland i Hå kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 172.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HåHøyland 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4394
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Mannlig hårtap

Hårtap (alopecia androgenitica) er vanligvis forårsaket av gentiske forutsetninger og kalles androgenetisk alopeci, på norsk mannlig hårtap. Oversettelsen er svært mangelfull ettersom slikt hårtap rammer både kvinner og menn.
Svært mange menn får hårtap av denne typen og det kan variere når prosessen starter. Det sies at hårtapet starter allerede før 20 års alder hos 5% av den mannlige befolkningen.
Androgenetisk alopeci skyldes en genetisk bestemt følsomhet overfor androgener. Denne forårsaker danning av økte mengder dihydrotestosteron fra testosteron lokalt i hårfolliklene. Hårfollikler i områder som er utsatt for hårtap, har flere androgenreseptorer, og er dermed mer følsomme. I andre områder vil hårfolliklene være mer motstandsdyktige.
Mannlig hårtap er så vanlig at det ikke er definert som sykdom, selv om opplevelsen av hårtap kan være svært tung for den enkelte. Mange er sterkt motivert for behandling av hårtapet. Mannlig skallethet har vært marked for kvakksalveri, også i våre dager. Behandling med dokumentert effekt har tidligere vært fraværende, men det finnes i dag en rekke alternative behandlingsformer.

Dutasteride
Finasterid
Laserterapi
Ketoconazol
Minoxidil
Tropisk kaffein
PRP (Platelet-rich plasma)


== Andre former for alopecia ==
Hårtap finnes i flere former. Alopecia areata betegner flekkvis håravfall, alopecia totalis betyr at  all hårvekst på hodet stopper opp og alopecia universalis innebærer hårtap over hele kroppen.


== Referanser ==
Barthold Heinrich von Lützow

Barthold Heinrich von Lützow (født 22. mars 1654 i Gammelin i Mecklenburg, død 8. februar 1729 på Tomb Herregård, Råde i Østfold) var en tysk adelsmann i dansk-norsk tjeneste.Lützow kom til Danmark 23 år gammel med tysk militærakademi som utdannelse. I likhet med flere andre tyskere ble han av Kristian V tatt inn i den dansk-norske hæren, som ble bygget opp for å ruste seg mot ytre fiender og som førte til sammensmeltning av befolkningen i Danmark og Norge.
Lützow gjorde tjeneste i flere regiment og steg i gradene til oberst. I 1689 ble han sendt til Irland sammen med 6 000 andre soldater og 1 000 kavalerister, han sammen med mange norske soldater var med på å slå ned opprøret i 1690.
Fra 1716 var han generalløytnant og fungerende kommanderende general i Norge. Han møtte i Slottsloven på Akershus fra 1716 til 1719.
Lützow kom til Norge i 1699 og giftet seg da med Margrete Chatrine, datter til Margrete Huitfeldt og Hans Ernst Tritzschler. Gjennom dette ekteskapet ble han etterhvert eier av Tomb Herregård i Råde i Østfold og etter en lang tjeneste fikk han i 1719 anledning til å oppholde seg på Tomb. I forbindelse med det store kirkesalget i 1723 kjøpte Lützow Råde kirke, der han senere bygde på et eget gravkammer på den gamle middelalderkirken. Her ble han gravlagt da han døde 8. februar 1729. Kirken ble ombygd i 1960 og det ble bygd et nytt gravkammer ved Tomb kirke i 1984 hvor sarkofagen er plassert i dag.Lützow ble ridder av Dannebrogordenen i 1716.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«DigitaltMuseum: Portrett av Barthold Heinrich von Lützow». DigitaltMuseum. Besøkt 26. april 2013.
Fylkesvei 3554

Fylkesvei 3554 går på Lindtveit i Arendal kommune. Veien er 982 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 181 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 ArendalLindtveit 

Endepunkt Lindtveit


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3554
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Indie Recordings

Indie Recordings er et norsk plateselskap, grunnlagt i 2005. Selskapet spesialiserer seg på rock og metal, og hadde per 2022 vunnet 10 spellemannspriser i klassene metal, rock og årets nykommer.


== Historie ==
Indie Recordings ble grunnlagt i 2005 og jobber primært med utvikling av norske band innenfor rock og metal. Selskapet er kjent for band som Kvelertak, Satyricon, Oslo Ess, Wardruna, Nekromantheon og Enslaved, og har siden 2008 vunnet 10 spellemannspriser i klassene metal, rock og årets nykommer, samt oppnådd over tjue nominasjoner til prisen. Indie Recordings har gitt ut gullplater med bandene Kvelertak, Oslo Ess og Satyricon.
De senere årene har Indie Recordings i økende grad også jobbet med utenlandske band som Wolcensmen, Cult of Luna og Knogjärn.


== Utmerkelser ==
Spellemannsprisen 2008 i klassen metal for "Enslaved - Vertebrae"
Spellemannsprisen 2010 i klassen metal for "Enslaved - Axioma Ethica Odini"
Spellemannsprisen 2010 i klassen årets nykommer for "Kvelertak - Kvelertak"
Spellemannsprisen 2010 i klassen rock for "Kvelertak - Kvelertak"
Spellemannsprisen 2012 - i klassen metal for "Nekromantheon - Rice, Vulan Spectre"
Spellemannsprisen 2013 - i klassen metal for "Kvelertak - Meir"
Spellemannsprisen 2015 - i klassen metal for "Kampfar - Profan"
Spellemannsprisen 2016 - i klassen rock "Kvelertak - Nattesferd"
Spellemannsprisen 2018 - i klassen metal for "Obliteration - Cenotaph Obscure"
Spellemannsprisen 2019 - i klassen metal for "Gaahls WYRD - Gastir - Ghost Invited"


== Nåværende artister ==


== Tidligere artister ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted