Det militære språkkurs i russisk

Det militære språkkurs i russisk, Forsvarets russiskkurs eller Russisk A-kurs, ble opprettet i 1954 som en avdeling i Hans Majestet Kongens Garde (HMKG). I 1959 ble kurset underlagt den nyopprettede Hærens skole i etterretnings- og sikkerhetstjeneste (fra 1970 Forsvarets skole i etterretnings- og sikkerhetstjeneste). Det siste kullet ble uteksaminert i 2005.


== Kurset ==
I tillegg til russisk opp til et grunnfags-/mellomfagsnivå inkluderte kurset en rekke militære fag. Kurset varte fra starten i 16 måneder, fra 1964 18 måneder; fra 1980 hadde det status som befalsskole. De uteksaminerte ble reservebefal.
Kurset ble regnet som intensivt med 20–25 timers undervisning per uke. De ble undervist i små klasser, med meget tett oppfølging. Arbeidsdagene ble ofte lange – opp til 16 timer, og hver uke ble avsluttet med en prøve. Systemet førte til rask progresjon og meget gode resultater. Det fungerte fordi skolen tiltrakk elever som hadde stor læreevne og sterk motivasjon.


== Sosial status ==
Russiskkurset ble av mange regnet som en eliteutdannelse. Så lenge flertallet av alle unge menn avtjente verneplikten, var kravene til akademiske ferdigheter for opptak svært høye.  En stor andel av dem som har gjennomført russiskkurset, bekler sentrale stillinger i næringslivet, offentlig administrasjon og akademia. Blant dem som har tatt kurset er Francis Sejersted, Lars Roar Langslet, Otto Hageberg, Einar Førde, Johan Jørgen Holst, Per Egil Hegge, Jahn Otto Johansen, Bjørn Bue, Nicolai Tangen, Iver Neumann  Bjørn Stordrange og Fredrik Sejersted.


== Formål ==
Forsvarets formål med russiskkurset var fra starten å utdanne personell som skulle kunne avhøre russisktalende krigsfanger og ivareta deres rettigheter etter Genève-konvensjonene. Siden har reserveoffiserer fra Russiskkurset spilt sentrale roller i gjennomføringen av nedrustningsavtaler med det tidligere Sovjetunionen som for eksempel Avtalen om konvensjonelle styrker i Europa (CFE) og Avtalen om åpne luftrom (Open Skies).  Den største verdien av Russiskkurset har antakelig vært i en utvidet forsvarspolitisk betydning. Gruppen av ambisiøse og ressurssterke unge mennesker som Forsvaret har knyttet til seg og gitt utdannelse i russisk, har senere vært sentrale i politisk, økonomisk, akademisk og kulturelt samkvem mellom Norge og landene i det tidligere Sovjetunionen og med det bidratt til fredelig sameksistens og Norges sikkerhet gjennom hele den kalde krigen.


== Nedleggelse ==
Murens fall og endret trusselbilde medførte en omorganisering av hele Forsvaret, så også Det militære språkkurs i russisk. Språk-/områdestudiene ved dagens Forsvarets etterretningshøgskole er av en annen karakter enn den som ble gitt ved Det militære språkkurs i russisk. I dag inngår språk- og områdestudiene som del av en bachelorutdanning i etterretning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Haugan, Bjørn; Flydal, Eiliv Frich; Oddstad, Gisle (10. oktober 2020). «Åpenhjertig Tangen om ny bolig: – Det blir sikkert masse bråk». VG. 
Hernes, Gudmund (2021). «Lønning, Sejersted og Langslet lot oss se oss selv på nye måter». Maktutreder og maktutøver. Observasjoner i norsk offentlighet 2016-2021. Dreyers forlag. s. 483–485. ISBN 978-82-8265-601-6. 
Mortensen, Torgeir (26. august 2015). «Fra forsvar til Sejer». Universitas.  Arkivert 30. april 2015 hos Wayback Machine.
Nordsletten, Øyvind (26. mars 2007). «Utviklingen i forholdet Norge - Russland med særlig vekt på nordområdene». Tale Oslo Militære Samfund, 26. mars 2007. 
Solberg, Reidar Mide (2. mars 2013), «Munkene på Lutvann – Høyt i kurs», Dagens Næringsliv Magasinet:  sidene 3–13