jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Spardame

Spardame (andre betydninger)Spardame er et kortspill for 3–5, helst 4 spillere. Det har i stor grad samme reglene som for spillet hjerter som er standard i Windows. Hensikten er også her, å ha lavest mulig poengsum når spillet er slutt. Man kan spille et bestemt antall runder, eller til en bestemt positiv eller negativ poengsum er oppnådd av en spiller.


== Spilleregler ==
Er man 3 spillere legges kløver 2 bort, er man 5 spillere legges kløver 2 og ruter 2 bort. Kortene deles så ut slik at alle har like mange. Hver spiller velger etter å ha sett på kortene, men før spillet starter, tre kort som sendes til sidemannen. (To om man er 5 spillere og fire om man er tre). Man kan aldri gi bort spar dame. Alle andre kort kan gis bort.
Spillet kan starte på to måter:

Spilleren til venstre for den som delte ut kortene starter første runde, deretter går det på rundgang med klokka; eller
Spilleren med den laveste kløveren på hånden (kløver 2 hvis dette kortet ikke har blitt tatt ut av stokken før kortene ble delt ut), legger ut dette kortet på bordet. Deretter fortsetter spillet rundt bordet med klokken.Så langt det går, må man legge samme farge som den som åpner runden. Har man ikke flere ruter hvis det f.eks. går i ruter, står man fritt til å legge ut et kort av en annen farge.


== Poengregler ==
For hvert hjerterkort man sitter igjen med når runden er over, ilegges man 10 straffepoeng. Hjerteress gir 20 poeng. Den som får spardamen, mottar 100 poeng. Tilsammen går altså hver runde ut i 240 poeng: 100 (spardame) + 12x10 (hjertere) + 1x20 (hjerter ess)
Hvis man klarer å ta inn alle hjerterne og spar dame (ikke nødvendigvis alle stikk), får de andre spillerne 100 plusspoeng.
Man regner deretter ut den totale summen ut ifra pluss og/eller minuspoeng (se varianter), og legger sammen summen for hver runde.


== Varianter ==
Det finnes mange varianter av reglene:

Ruter knekt gir minus 50 eller minus 100 poeng. Total poengsum som deles ut i hver omgang, blir da 190 eller 140. (240 minus 50 eller minus 100).
Ingen kan kaste ("sakke") hjerter uten at hjerter har vært spilt ut som utspill, eller man ikke har andre muligheter.
Bytting av kort skjer vekselvis til høyre og venstre og tvers over bordet
Hvis man klarer å unngå å ta inn noen kort i løpet av en runde, får man -50 poeng.
Man kan ikke gi bort spardamen eller hjerteresset.'Man kan bare gi bor spardamen om man også gir bort ruterknekten

Man kan åpne med hvilket som helst kort. Spilleren til venstre for den som deler ut begynner.
Når 3 spiller sammen tar man ut alle 2-erne, for å beholde like mange kort i hver sort. Dette gir 16 kort til hver.


== Norgesmesterskap ==
Det blir årlig arrangert NM i spardame i forbindelse med Bergen Spillfestival.
Pantalong

Pantalong, i flertall pantalonger, også skrevet pantalon, pantaloner og pantalons som på fransk, er forskjellige typer langbukser, blant annet  en type ettersittende bukser som ble brukt etter den franske revolusjonen og ble forløperen for moderne langbukser på 1800-tallet. Ordet brukes i forskjellige former og med litt ulik betydning i europeiske språk, men betyr flere steder «bukser».


== Historikk og ordbakgrunn ==

Betegnelsen pantalong på norsk er lånt fra fransk pantalon, et ord som igjen er overtatt fra det italienske pantalone og betegner de ettersittende langbuksene som er en del av rolleskikkelsen Pantalones kostyme i de gamle, populære, italienske folkelystspillene commedia dell'arte. Ifølge denne tradisjonen er Pantalone en komisk figur som bærer trange, røde langbukser ned til fotsålen (eventuelt røde knebukser og strømper), sid kappe, rød lue og venetiansk maske med skjegg. Han skal forestille en gjerrig kjøpmann fra Venezia, der Pantalone var et vanlig mannsnavn og den katolske San Pantalone ble tilbedt som byens skytshelgen. Beinklærne hans likner trange brokhoser fra seinmiddelalderen og renessansen og har trolig virket komisk gammeldagse da commedia dell'arte utviklet seg på 1500- og 1600-tallet.
Pantaloni betyr fortsatt «bukser» på italiensk, mens pantalons er det vanlige ordet for langbukser på fransk og nederlandsk. Den engelske formen pantaloons har gitt opphav til pants, som ofte brukes om bukser istedenfor trousers i USA, Canada, Australia og Sør-Afrika, og panty, eller panties, og pantyhose, ord som brukes om henholdsvis «truser» og «strømpebukser» på engelsk.
Pantalon er også den italienske betegnelsen på en variant av strengeinstrumentet hakkebrett.


=== Typer ===
Betegnelsen pantalong er brukt om forskjellige langbuksetyper, særlig en ettersittende variant som kom på moten i forbindelse med den franske revolusjonen og markerte et brudd aristokratiets gammeldagse knebukser.
Pantalonger eller pantalons er bukser som var lange eller rakk til midt på leggen og avløste knebuksene under revolusjonen i Frankrike sist på 1700-tallet. De har siden, med noen variasjoner, vært den vanlige buksemoten for menn. Opprinnelig ble de bare brukt av arbeideklassen og sjømenn, men ble seinere overtatt av «les Sansculottes»
(«uten knebukser»). Den fasjonable varinaten ble opprinnelig sydd av en slags silke, og hadde av og til stropp under foten for at de ikke skulle skli opp. I første halvdel av 1800-tallet fikk beinklærne omsider den vide, løse og lange fasongen som de har hatt fram til i dag. Rundt 1800 ble langbukser sammen med skjortekjoler et antrekk for kvinner og var en del av «den nakne moten» som også ble kalt «pantalons». Under biedermeierperioden hadde småjenter lange og vide pantalonger, kantet med blonder under kjoler som gikk til midt på leggen. Disse kalles også mamelukker.


== Se også ==
Bukse
Tights
Ridebukse
Strekkbukse


== Referanser ==
Pantalone

Pantalone, eller Pantaleone, er en rollefigur i de populære folkelystspillene commedia dell’arte som oppstod i Italia under renessansen. Ifølge denne tradisjonen skal Pantalone forestille en gjerrig kjøpmann fra Venezia. Pantalone var et vanlig mannsnavn i Venezia og den katolske San Pantaleone var byens skytshelgen. Pantalone er ellers en komisk figur og bærer trange, røde langbukser ned til fotsålen (eventuelt røde knebukser og strømper), sid kappe, rød lue og venetiansk maske med skjegg. Drakten kan også ha en forbindelse til den tradisjonelle jødedrakten i Europa.
Rolleskikkelsen Pantalone har gitt opphav til betegnelsen pantalonger, som opprinnelig ble brukt om ettersittende langbukser som kom på moten i Frankrike etter den franske revolusjonen på 1790-tallet. I formen pantaloni og pantalons brukes ordet på italiensk, fransk og nederlandsk om alle slags langbukser.
En av hovedfigurene i komedien er Pantalones tjener Harlekin som har rollen som satiriker og parodiker. 


== Se også ==
Commedia dell'arte
Pantalong


== Eksterne lenker ==
(en) Pantalone – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
ARA «Independencia» (1958)

ARA «Independencia» var et hangarskip i Colossus-klassen som først tjenestegjorde i Den canadiske marinen fra 1946-48 som HMCS «Warrior», deretter i Royal Navy fra 1948 til 1958 som HMS «Warrior» og til slutt i Den argentinske marinen som ARA «Independencia» fra 1959 til 1969.


== Historie ==
Hangarskipet ble bygget av Harland & Wolff i Belfast og skulle i utgangspunktet hete HMS «Brave». Skipet var tenkt brukt i Indiahavet under 2. verdenskrig, og ble derfor bygget for tropiske forhold.


=== Tjeneste i Den canadiske marinen ===
Skipet var ferdig den 24. januar 1946 og ble overført til Den canadiske marinen som HMCS «Warrior». Hun ankom havnen i Halifax den 31. mars 1946.
Den canadiske marinen oppdaget i løpet av 1947 at skipet ikke passet i det kalde farvannet nord i Atlanterhavet. De gjorde en avtale med Royal Navy om å få et hangarskip av Majestic-klassen i stedet for å bygge om HMCS «Warrior».


=== Tjeneste i Royal Navy ===
Hangarskipet returnerte til Storbritannia og ble satt i tjeneste som HMS «Warrior» (R31) 23. mars 1948.
I september 1949 ble skipet overført til reservestyrkene, men i juni 1950 ble hun satt i operativ tjeneste for å transportere tropper og fly under Koreakrigen.
I 1952-53 ble skipet bygget om og deretter satt i tjeneste igjen i 1954. Allerede 14. desember 1954 ble hun enda en gang bygget om og oppgradert. Etter den siste ombyggingen deltok hun under testingen av Storbritannia sin første hydrogenbombe.
I februar 1958 ble skipet tatt ut av tjeneste og lagt for salg.


=== Tjeneste i Den argentinske marinen ===
Hangarskipet ble solgt til Argentina i 1958 og  satt i tjeneste 8. juli 1959 som ARA «Independencia» (V-1).
Jetfly ble aldri brukt ombord ARA «Independencia», flygruppen bestod av Vought F4U-5 Corsair jagerfly frem til desember 1965. Disse ble erstattet av Sud T-28P Fennec angrepsfly fra 1966. North American SNJ-5C Texan ble brukt som treningsfly og lette angrepsfly fra begynnelsen av karrieren til hangarskipet.
I 1962 fikk ARA «Independencia» Grumman S-2 Tracker anti-ubåtsfly. I tllegg ble helikoptre av typene Sikorsky S-55 og Sikorsky HSS-1 Seabat brukt ombord.
Argentina hadde i perioden ARA «Independencia» var i bruk gjentatte grensekonflikter med Chile, og hangarskipet mistet en Corsair i kamphandlinger 9. november 1965.
Da hangarskipet ARA «Veinticinco de Mayo» ble satt i tjeneste i 1969, ble ARA «Independencia» overført til reservefltåen i 1970. I 1971 ble skipet solgt for opphugging.


== Kilder ==
David Donald og Daniel J. March, red. (2001). «Argentina». Carrier Aviation Air Power Directory. Norwalk: AIRtime publishing. s. 84-91. ISBN 1-880588-43-9. Bernhard Ireland (2005). «Independencia». The Illustrated Guide to Aircraft Carriers of the World. London: Hermes House. s. 241. ISBN 1-84477-746-4.
Komisk

Komisk kan bety:

Noe morsomt, avleda fra komedie
Språket komisk, også kalt syrjensk.
Terrorangrepet i Bara 1. mai 2008

Terrorangrepet i Bara 1. mai 2008 skjedde da en selvmordsbombe eksploderte i Bara, Pakistan. Bara ligger i Khyber-området, omkring 15 kilometer fra Peshawar.


== Bakgrunn ==
Den lange rekke med selvmordsaksjoner i Pakistan startet etter at politi og soldater stormet Den røde moské i Islamabad i juli 2007, noe som førte til at over hundre islamittiske studenter ble drept i kampene.Militante grupper har de siste årene vært ansvarlig for flere voldelige aksjoner mot både politivesenet og hæren, som har slått hardt ned på militante i de nordvestlige provinsene i Pakistan.


== Angrepet ==
Angrepet var rettet mot kontorene til en religiøse organisasjon. En angivelig selvmordsbomber skal ha detonerte bomben like ved foran hovedinngangen til kontorene. 


=== Skader ===
10 ble drept og 20 såret i angrepet.


== Ansvar ==
Ingen tok på seg ansvaret for angrepet.


== Se også ==
Terrorangrepet i Lahore 10. januar 2008
Parlamentsvalget i Pakistan 2008
Terrorangrepene i Lahore 11. mars 2008
Terrorangrepet i Parachinar 16. februar 2008


== Referanser ==
Mellomtrinnet

Mellomtrinnet er i Norge klassetrinnene 5.–7 i grunnskolen. Mellomtrinnet er vanligvis en del av barneskolen slik at skolen danner 1.–7. Andre steder er mellomtrinnet slått sammen med ungdomstrinnet der man sier at skolen danner 5.–10.
Breivikveien (Asker)

Se pekerside for flere forekomster av Breivikveien.Breivikveien (1–63, 2–62) er en vei som ligger på Nesbru i Asker.
Breivikveien krysser til Nesbruveien, Nesveien, Solkroken, og dersom man regner med stikkveier krysser den også Solveien og Granveien.
Det mest kjente bygget som har adresse i Breivikveien er Mellom-Nes skole.


== Referanser ==
Klimasone

Klimasone er en global inndeling av klimaet etter geografisk breddegrad.
På grunnlag av temperatur- og lufttrykkforhold kan vi skille mellom fire hovedklimasoner, hvorav to av disse deles i subsoner:

Et plantebelte er et belte rundt om kloden, hvor man finner ensartede plantesamfunn. Vilkårene i plantebeltet – og dermed også sammensetningen av plantesamfunnene – er bestemt av det klimabelte, de befinner seg i.
Et klimabelte er en strimmel land avgrenset av bestemte, klimatiske vilkår. I første rekke dreier det seg om avstanden fra ekvator (dvs. solinnstrålingen), dernest om plasseringen av eventuelle fjellkjeder (dvs. le for kalde vinder fra det indre av kontinentet) og endelig om havnærhet og herskende vindretninger. Da mengden av solinnstråling avhenger av avstanden til ekvator, opptrer områder med ensartede betingelser som brede, belteaktige bånd, som strekker seg rundt om kloden mellom to bestemte breddegrader.


== Se også ==
Köppens klimaklassifisering
Wladimir Köppen

Wladimir Peter Köppen (født 25. septemberjul./ 7. oktober 1846greg. i St. Petersburg, Russland, død 22. juni 1940 i Graz, Østerrike) var en tysk-russisk meteorolog, klimatolog og botaniker som var mest kjent for å ha utviklet Köppensystemet.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Köppen ble født i St. Petersburg 1846 av tyske foreldre i tsarens tjeneste. Han døde i 1940. Han studerte ved universitetene i Heidelberg og Leipzig der han ble uteksaminert i 1870. Hans avhandling handlet om temperaturens påvirkning på planters utvikling. 


=== Karriere ===
Mellom 1872 og 1873 arbeidet han som meteorolog i Russland, men vendte 1875 til Tyskland, der han fram til 1919 arbeidet ved det nyopprettede marinbiologiske byrået i Hamburg. Datteren hans giftet seg med den senere så kjente meteorologen Alfred Wegner. Köppen regnes som en av de betydeligste meteorologer gjennom tidene. 
Fra 1879 var han leder av den meteorologiske avdeling ved Deutsche Seewarte i Hamburg. 1884 publiserats det første utkastet på hva som skulle bli Köppens klimaklassifikasjonssystem men den endelige versjonen ble ikke publisert før 1936.


=== Vitenskapelige arbeider ===
Köppens revolusjonerende arbeider omhandler mange av meteorologiens områder. Han bygget blant annet drager som han sendte opp for å gjennomføre meteorologiske observasjoner i høye luftlag. Dette bidro til utviklingen av aerologien. Han laget også vindkart for alle verdenshavene. Vindkartene ble viktige for skipsfarten, og ga bedret forståelse for atmosfærens alminnelige sirkulasjon. Köppen var drivkraft i arbeidet for å opprette den meteorologiske sikringstjenesten for luftfarten over havområdene.
Mest kjent er imidlertid Köppen for sine arbeider med å beskrive klima. Klassifikation der Klimate der Erde' utkom i 1923, Die Klimate der geologischen Vorzeit utkom i 1924), og med A. Wegener som medforfatter gav han ut Grundriss der Klimakunde i 1931. Han gav også ut Handbuch der Klimatologie i hele 5 bind i 1930, sammen med R. Geiger. Köppens klimainndeling er fortsatt i alminnelig bruk.
Köppen bidro sterkt for å utvikle et internasjonalt meteorologisk samarbeid.


== Se også ==
Alfred Wegener
Köppensystemet


== Referanser ==
Den piktiske krønike

Den piktiske krønike er det navn som er blitt gitt av historikerne til en liste med piktiske konger som begynte mange tusen år før historien ble nedtegnet i Pictavia og slutter med at Pictavia har blitt omfavnet eller oppslukt av Skottland. Det opprinnelige (nå tapte) manuskriptet synes å datere til de første årene av regimet til kong Kenneth II av Skottland, som styrte fra år 971 til 995, ettersom han er den siste kongen som blir nevnt, og ettersom skriveren ikke kjenner til lengden av hans regime. Alt, med unntak av kongelista, er blitt bevart kun fra en kilde, Poppelton-manuskriptene som dateres fra 1300-tallet.
Det er faktisk flere versjoner av Den piktiske krønike. Den såkalte «A»-listen er sannsynligvis den eldste, den fyldigste, og synes å ha færre feil enn andre versjoner. Den er i tre deler: 

En opptegnelse av den mytisk opprinnelsen til pikterne, hovedsakelig fra Isidor av Sevillas fantasifulle Etymologier.
En liste piktiske konger
Stundom inkludert er også Krønike om kongene av AlbaDet er åpenbart at de siste to seksjonene ble opprinnelig skrevet på gælisk eller mellomirsk ettersom noen få gælisk ord ikke har blitt oversatt til latin.


== Se også ==
Ulster-annalene
Annalene av de fire mesterne
Inisfallen-annalene


== Litteratur ==
Anderson, Alan Orr (1922): Early sources of Scottish history, A.D. 500 to 1286, bind I.
Anderson, Marjorie Ogilvie (1973): Kings & Kingship in Early Scotland, ISBN 0-7011-1930-6
Chadwick, Hector Munro ([1949] 2013): The Picts, the Scots and the Welsh of Southern Scotland, Cambridge University Press, ISBN 9781107693913
Hudson, Benjamin T. (1994): Kings of Celtic Scotland, Praeger, ISBN 0-313-29087-3


== Eksterne lenker ==
The Pictish Chronicle
Ronnie Creager

Ronnie Creager (født 14. januar, 1974 i Orange, California) er en amerikansk profesjonell skater fra California.
Ronnie står goofy og skater vanligvis street og har vært med i filmer som What If? (2005) og Menikmati (2000).
I 2004 vann Ronnie Globe World Cup Skateboarding i Melbourne, Australia.
Beijing nasjonale vannsportssenter

Beijing nasjonale vannsportssenter (北京国家游泳中心, Beijing National Aquatics Centre, også kjent som Vannkuben (水立方) eller forkortet [H2O]3) er et vannsportssenter i Beijing. Senteret ligger nært opptil Beijings nasjonalstadion i Olympiaparken i Beijing. Anlegget ligger litt nord for Fjerde ringveis nordlige strekning.


== Arkitektur ==
Vannkuben ble først designet av PTW Architects, CSCEC International Design og Arup med Engineers Arup. Strukturen, som består av et stålskjelett, ble bygget av CSCEC (China State Construction Engineering Corporation). Strukturen er den største ETFE-strukturen i verden med over 100 000 m² ETFE-puter som bare er en tiendedels millimeter tykke, Ytterveggen er basert på Weaire-Phelan-struktur, en skumstruktur som er dannet av såpebobler. Mønsteret er dannet ved å ta et tverrsnitt gjennom skummet, og det ble valgt i stedet for Kelvin-skum fordi den mer komplekse Weaire-Phelan-strukturen resulterer i mer uregelmessig, organisk mønster enn tverrsnitt gjennom det regulære Kelvin.Senteret hadde en kapasitet på 17 000 under lekene, som ble redusert til 6 000 etterpå. Det har total flate på 65 000 kvadratmeter og dekker totalt 3,12 hektar.


== Øvelser under sommer-OL 2008 og vinter-OL 2022 ==
Under sommer-OL 2008 ble det arrangert øvelser i svømming, stuping og synkronsvømming i senteret. Vannpolo var også opprinnelig planlagt her, men ble flyttet til Ying Tung Natatorium. Svømmeøvelsene under de paralympiske sommerleker 2008 ble også avholdt her.
Curlingøvelsene i vinter-OL 2022 arrangeres i hallen.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Beijing National Aquatics Centre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Drust X av pikterne

Drest X av pikterne (skotsk-gælisk: Drust) var konge av pikterne fra før 845 og til 848, en rival av Kenneth MacAlpin (Cináed mac Ailpín) fra Dalriada. I henhold til Den piktiske krønike var han sønn av Uurad.Myten om «MacAlpins forræderi», hvor det hevdes at Kenneth MacAlpin drepte ved forræderi den piktiske adelen og den piktiske kongen, er sistnevntes navn oppgitt som Drest, og det kan være at det var denne kongen som det var siktet til. Uansett myten, markerte Drests død slutten på det uavhengige Piktland og i maktvakuumet overtok Kenneth MacAlpin.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Anderson, Alan Orr ([1922] 1990): Early Sources of Scottish History A.D 500–1286, bind 1. Opptrykk med rettelser. Paul Watkins, Stamford, ISBN 1-871615-03-8
Anthony Mamo

Anthony Joseph Mamo (født 9. januar 1909 i Birkirkara, Malta, død 1. mai 2008 i Mosta) var en maltesisk politiker.
Mamo var utdannet jurist og fra 1943 til 1957 professor i strafferett ved University of Malta. I 1957 ble han nominert til posten som justitiarius ved Maltas Høyesterett. Mellom 1971 og 1974 var han den siste generalguvernøren på øygruppen og på den tiden den britiske dronningens representant. Da Malta ble parlamentarisk republikk i desember 1974, ble han landets første president. Han gikk av 27. desember 1976.
I 1955 ble Mamo utnevnt til offiser av Order of the British Empire, to år seinere ble han Knight Commander.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mamos biografi på den maltesiske regjeringens offisielle hjemmeside
Mark Zuckerberg

Mark Elliot Zuckerberg (født 14. mai 1984 i White Plains i delstaten New York i USA) er en amerikansk konsernsjef. Zuckerberg var initiativtaker og medgründer av Facebook, som gjorde ham til milliardær i ung alder. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Mark Zuckerberg kommer fra et foreldrehjem som praktiserer jødedom, men ser seg selv som ateist, skjønt med tiden med noen modifikasjoner. Hans mor var Karen (født Kempner), psykiater, og faren Edward Zuckerberg, tannlege. Hans forfedre kom fra Tyskland, Østerrike og Polen. Han vokste opp i småbyen Dobbs Ferry i delstaten New York. Zuckerberg kan både lese og skrive på fem språk: engelsk, fransk, latin, klassisk gresk og hebraisk. Han taler også litt kinesisk.


=== Facebook ===
Zuckerberg startet Facebook sammen med klassekameratene Dustin Moskovitz, Eduardo Saverin og Chris Hughes mens han var student ved Harvard University. Innen dette hadde han noen mindre fremgangsrike prosjekter på Internet. I 2006 avsluttet han sine psykologistudier uten eksamen. 
Zuckerberg hadde i april 2010 en anslått formue på 6,9 milliarder dollar og i oktober 2009 var han den yngste dollar-milliardæren i verden.I et intervju som Zuckerberg i 2010 gav til bloggen TechCrunch som fremst drives av Mike Arrington forklarte han at han betrakter det å ha en bare «privat sfære» som ikke i pakt med tiden. Videre sa han at den private sfære er et gammeldags konsept idet stadig fler internetbrukere åpner sin identitet på internet. Zuckerberg sa til forfatteren David Kirkpatrick (The Facebook Effect) at han betrakter personer som skaper seg flere identiteter i på nettet som et eksempel på sviktende integritet.Filmen The Social Network (regi David Fincher, 2010) gir et portrett av Zuckerberg under arbeidet med utviklingen av Facebook. Selv ser han på fremstillingen i filmen som misvisende.
Den 19. mai 2012 giftet han seg med Priscilla Chan, amerikanskfødt med vietnameserkinesisk bakgrunn, som han ble kjent med i 2003. De bor i en villa i Palo Alto i California. Han kjøpte alle de fire tilgrensende eiendommer for å kunne være fri fra nysgjerrige naboers blikk.


== Referanser ==
Mellomirsk

Mellomirsk er det navnet som er gitt av historiske filologer til det goideliske språket som ble brukt fra 900-tallet og fram til 1100-tallet. Det er samtidig med sent angelsaksisk (gammelengelsk) og tidlig mellomengelsk. De moderne goideliske språkene irsk, skotsk-gælisk, og mansk er alle avløpere av mellomirsk.
På høyden av sin utbredelse ble mellomirsk talt og skrevet over hele Irland, Skottland og øya Man, fra Munster til Nordsjøen ved øya Inchcolm. Dets geografiske utstrekning gjorde det til det mest utbredte av alle språkene (om alle dens regionale versjoner telles som ett) på Storbritannia før slutten av 1100-tallet da etter hvert mellomengelsk begynte gjøre sin dominans gjeldende på østkysten av Irland og i mange keltiske regioner i nordlige og vestlige Storbritannia.
Få europeiske språk i løpet av middelalderen kan konkurrere med det volum av litteratur som er blitt bevart med mellomirsk. Grunnen til at så mye mellomirsk litteratur er blitt bevart skyldes iherdighet til noen få irske oldtidsforskere og samlere i tidlig moderne tid, men den store andel av fortellinger, årbøker, krøniker, helgenbiografier og annet som har blitt bevart viser hvor mye tillit medlemmer av irske klostre i middelalderen hadde i deres eget morsmål. Bortimot alt som er bevart er fra Irland, svært lite fra Skottland eller Man. 
Lebor Bretnach, «den irske Nennius», er kun bevart fra et manuskript på Irland, skjønt Thomas Owen Clancy har nylig argumentert at det ble skrevet i Skottland på klosteret i Abernethy.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Mac Eoin, Gearóid (1993): «Irish», i Martin J. Ball (red.): The Celtic Languages. London: Routledge. ISBN 0-415-01035-7.
Breatnach, Liam (1994): «An Mheán-Ghaeilge», i K. McCone, D. McManus, C. Ó Háinle, N. Williams, & L. Breatnach (red.): Stair na Gaeilge in ómós do Pádraig Ó Fiannachta (på irsk). Maynooth: Department of Old Irish, St. Patrick's College. ISBN 0-901519-90-1.
Clancy, Thomas Owen (2000): «Scotland, the ‘Nennian’ recension of the Historia Brittonum, and the Lebor Bretnach», i Simon Taylor (red.): Kings, Clerics and Chronicles in Scotland, 500-1297. Dublin & Portland: Four Courts Press. ISBN 1-85182-516-9.