jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Alfred Fich

Alfred Fich (født 24. januar 1827, død 31. januar 1893) var en dansk redaktør i Københavnavisa Dansk Rigstidende fram til konkursen i 1867. Deretter etablerte han sammen med Wolffs både Svenska Telegrambyrån og Norsk Telegrambyrå, begge i 1867. Svenska Telegrambyrån fusjonerte med det presseeide Svenska Pressbyrån til Tidningarnas Telegrambyrå i 1892.


== Referanser ==


== Kilder ==
Helge Giverholt: Nyhetsformidling i Norge : 1867 - 1967, NTB Oslo 1967, side 13 - 28
Einar Olsen: En historisk vandring gjennom 140 år i Norsk Telegrambyrå : NTB 1867 - 2007, NTB, Oslo 2007, side 4
MS «Wilson Caen»

MS «Wilson Caen» er en lastebåt eid av det norske rederiet Wilson ASA. Skipet ble bygget i 1998 som MS «Dutch Navigator» ved verftet Slovenské Lodenice i Komarno. Skipet seiler under flagget til Barbados, med Bridgetown som hjemmehavn. «Wilson Caen» er på 4 400 dwt.Sent på kvelden 5. mars 2004 fikk MS «Dutch Navigator» motorhavari omtrent 20 nautiske mil nord for Sandnessjøen. Skipet drev mot land, men redningsskøyta «Ruth Opsahl» kom til og fikk havaristen under kontroll like før den havnet i fjæresteinene.28. juni 2012 kolliderte MS «Wilson Caen» med det italienske kabelskipet «Giulio Verne» i Emden indre havn. Skadene var imidlertid beskjedne, og skipet kunne seile videre neste dag.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) MS «Wilson Caen» – DNVs skipsregister 
(en) MS «Wilson Caen» – Den internasjonale sjøfartsorganisasjonen
Fylkesvei 7210

Fylkesvei 7210 går mellom Vennesund og Rossvika i Sømna kommune. Veien er 3,7 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 31.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna
17Fylkesvei 17 Vennesund
Endepunkt Rossvika


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7210
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7214

Fylkesvei 7214 går mellom Vik og Sømnhovd i Sømna kommune. Veien går fra Vik til Sømnhovd og tilbake til Vik. Den er 3,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 34.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna
SømnhovdSømhovdveien 

KvalvikaKvalvikveien 

Viksjøveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7214
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7212

Fylkesvei 7212 går mellom Vik og Kjørsvika i Sømna kommune. Veien er 6,7 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 33.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna
17Fylkesvei 17 Vik
Kommunal vei fra Kjørsvika til Olsvika (1,9 km)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7212
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7216

Fylkesvei 7216 går mellom Berg og Baustad i Sømna kommune. Veien er 4,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 37.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7216
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7218

Fylkesvei 7218 går mellom Baustad og Brekk i Sømna kommune. Veien er 3,7 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 38.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna
17Fylkesvei 17 Baustad
Fv7220Fylkesvei 7220 Brekk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7218
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7222

Fylkesvei 7222 går mellom Bøengan og Åsen i Sømna kommune. Veien er 3,7 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 40.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sømna
17Fylkesvei 17 Bøengan
Åshaugen
17Fylkesvei 17 Åsen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7222
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7252

Fylkesvei 7252 går mellom Forvik og Vistnesodden i Vevelstad kommune. Veien er 3,9 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 111.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vevelstad
17Fylkesvei 17 Forvik
Endepunkt Vistnesodden


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7252
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Liste over Israels utdanningsministre

Liste over Israels utdanningsministre omfatter alle israelske utdanningsministre siden Staten Israel ble erklært selvstendig i 1948 og det første valget ble holdt i 1949. 
Navnet på departementet og ministeren forbundet med det har blitt forandret flere ganger:

Utdannings- og kulturminister (1949–1977, 1984–1990, 1992–1993)
Utdannings-, kultur- og sportsminister (1977–1984, 1990–1992, 1993–1999, 2003–2006)
Utdanningsminister (1999–2003, 2006–)Den største forskjellen var i årene 1999–2003 og igjen fra 2006, da departementet ble delt i to: Utdanningsdepartementet og Kultur- og sportdepartementet. I alle andre saker var inkluderingen eller eksluderingen av sport semantisk ettersom det fortsatt lå under Utdannings- og kulturdepartementet. Limor Livnat var i 2003 den første og eneste ministeren som hadde hatt stillingen mens departementets funksjoner ble endret, fra Utdanningsdepartementet til Utdannings-, kultur- og sportsdepartementet.


== Liste over ministre ==
1949–1950 Zalman Shazar
1950–1951 David Remez (døde 19. mai 1951)
1951      David Ben-Gurion
1951–1955 Ben-Zion Dinur
1955–1960 Zalman Aran
1960–1963 Abba Eban
1963–1969 Zalman Aran
1969–1974 Yigal Allon
1974–1977 Aharon Yadlin
1977–1984 Zevulun Hammer
1984–1990 Yitzhak Navon
1990–1992 Zevulun Hammer
1992–1993 Shulamit Aloni
1993      Yitzhak Rabin
1993–1996 Amnon Rubinstein
1996–1998 Zevulun Hammer (døde  20. januar 1998)
1998–1999 Yitzhak Levy
1999–2000 Yossi Sarid
2000–2001 Ehud Barak
2001–2006 Limor Livnat
2006 Meir Sheetrit
2006–nå Yuli Tamir


== Eksterne lenker ==
(engelsk) Samtlige ministre ved Knessets offisielle nettside
Fylkesvei 7254

Fylkesvei 7254 går mellom Vågsodden og Hamn i Vevelstad kommune. Veien er 9,6 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 112.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vevelstad
 Ferge 17Fylkesvei 17 Vågsodden
Endepunkt Hamn


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7254
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7256

Fylkesvei 7256 går mellom Stokkasjøen og Visthus i Vevelstad kommune. Veien er 5,9 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 114.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vevelstad
 Ferge 17Fylkesvei 17 Stokkasjøen
Endepunkt Visthus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7256
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Liste over Israels finansministre

Liste over Israels finansministre omfatter alle israelske finansministre siden Staten Israel ble erklært selvstendig i 1948. 


== Liste over finansministre ==


== Eksterne lenker ==
Israels utdanningsdepartement
Sanomi

«Sanomi» er en belgisk sang og var Belgias bidrag til Eurovision Song Contest 2003. Sangen ble framført av gruppa Urban Trad på et kunstig språk. Låten er skrevet av Yves Barbieux. Sangen fikk 165 poeng under poengivningen og endte på andreplass blant de 26 deltakernasjonene.
Sangen er bemerkelsesverdig av flere grunner. «Sanomi» er den første sangen i Eurovision Song Contest som noen gang har blitt fremført på et oppfunnet språk (hvilket ble behørig kommentert av BBCs kommentator Terry Wogan som uttalte: «Three languages to choose from and they had to make up their own» (Tre språk å velge blant og de er nødt til å lage sitt eget). Utfallet av poenggivningen under finalen i Eurovision Song Contest 2003 var også blant de jevneste i konkurransens historie, med «Sanomi» på andreplass. Sangen kom bare to poeng bak vinnerlandet Tyrkia og sangen «Everyway That I Can», fremført av Sertab Erener, og ett poeng foran Russland og t.A.T.u. med «Ne ver, ne bojsja». Dette var også Belgias mest suksessrike bidrag på mange år.
«Sanomi» ble etterfulgt av «1 Life» med Xandee som Belgias bidrag til Eurovision Song Contest 2004.
Fylkesvei 7258

Fylkesvei 7258 går mellom Mindlandet fergekai og Mæland i Alstahaug kommune. Veien er 5,2 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 131.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Alstahaug
 Ferge 17Fylkesvei 17 Mindlandet fergekai
Fv7260Fylkesvei 7260 Mæland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7258
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7262

Fylkesvei 7262 går mellom Tjøtta og Svinnes i Alstahaug kommune. Veien er 5,5 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 133.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Alstahaug
17Fylkesvei 17 Tjøtta
Endepunkt Svinnes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7262
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Kontoret for voldsoffererstatning

Kontoret for voldsoffererstatning er et statlig forvaltningsorgan underlagt Justis- og beredskapsdepartementet  som behandler søknader om voldsoffererstatning, samt driver rådgiving og veilegning til kriminalutsatte.  Kontoret ble opprettet 1. september 2003 og hovedkontoret er lokalisert i Vardø i Finnmark. Kontoret har pr. 1. desember 2015, 54 ansatte, hvorav 34 arbeider i Vardø, og 20 på de 14 ulike rådgivningskontorene rundt om i landet.  Nåværende direktør er Marit Zahl Jonassen, mens Remi Strand var kontorets første direktør ved etableringen i 2003


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Fylkesvei 7266

Fylkesvei 7266 går mellom Gårdvik og Nyhus i Alstahaug kommune. Veien er 4,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 139.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Alstahaug
17Fylkesvei 17 Gårdvik
17Fylkesvei 17 Nyhus


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7266
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Radiooperatørmerket

Radioperatørmerket (Bordfunkerabzeichen) er en tysk militær utmerkelse.


== Historie ==
Merket ble introdusert 19. januar 1935, og var i utgangspunktet tiltenkt radiooperatører og flyskyttere i Luftwaffe i det tredje rike. Senere fikk flyskytterne eget merke, Skytter og flymekanikermerket.


== Design ==
Merket består av en oval stående sølvfarget krans hvor den ene siden er laget av laurbærblader, den andre siden av ekeblader. I bunnen av kransen er et hakekors. I senter er en mørkegrå ørn med vingene utspredd og siden til, med et lyn i klørne. Merket er i to deler, ørnen er naglet fast med to nagler til kransen. Merket ble i begynnelsen laget i buntmetall, aluminium og nysølv, men kom senere i sink. En versjon i tøy ble også introdusert.


== Kriterier ==
Merket ble utdelt til radiooperatør og  flyskyttere (inntil skytterne fikk eget merke) etter:

Fullført opplæring + fem flytokt som radiooperatør eller skytter
Blitt skadet i tjeneste som radiooperatør eller skytter


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945


== Kilder ==
Wehrmacht-Awards
Ørnen (TV-serie)

Ørnen er en dansk drama- og kriminalserie som gikk på DR fra 2004 til 2006. Serien er blant annet belønnet med en Emmy.


== Handlingen ==
Hallgrim Ørn «Örnen» Hallgrimsson (Jens Albinus) arbeider for  Rigspolitiets Særlige Afdeling som driver med å løse internasjonal kriminalitet. Utenom den ytre dramatikken med spaning, skuddløsninger og bomber finnes også en indre dramatikk. Ørnen hadde en traumatisk barndom på Island, og har et komplisert kjærlighetsliv – ofte med flere kvinner samtidig.


== Om navngiving av episoder ==
En av de tingene som er spesielt med Ørnen er, at hvert avsnitt har et kodenavn fra en figur fra gresk mytologi, for eksempel Kronos, Hades mm.


== Om serien ==
TV-serien er en samproduksjon mellom danske DR, NRK, Sveriges Television, islandske Ríkisútvarpið, tyske ZDF og ZDF Enterprises. Hoveddelen av handlingen er lagt til København og Danmark, men mye av handlingen skjer også i de landene hvor TV-selskaper står som medprodusenter. For eksempel har hovedpersonen blitt gitt islandsk opphav og flere avsnitt har delvis utspilt seg i Norge, Sverige og Tyskland. Også flere av skuespillerne kommer fra de samproduserende landene.
Etter at det ellevte avsnittet ble vist i SVT1 i januar 2006 skrev Jens Christian Brandt, en journalist som arbeidet for Expressen og Judisk Krönika, en kronikk der han anklaget serien for å være antisemittisk. Avsnittet handlet for en stor del om karakteren Benjamin Stern (Shanti Roney) som blant annet drev med barnpornografi og utpressing. Da karakteren Stern var israeler mente Brandt i sin kronikk at det fantes likheter mellom hendelser i serien og «antisemittiske klisjéer». Han ga også opphav til konspirasjonsteorier om at karakteren det gjaldt med vilje ble gitt navnet «Stern» for å vekke assosiasjoner til terrororganisasjonen Sternligaen. Brandt syntes det var «ubegripelig» at SVT sendte programmet og at de «hadde betalt for å stå som samprodusent til populistbroileren».


== Rolleliste (utdrag) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Ørnen hos Den danske film database
(en) Ørnen på Internet Movie Database 
(no) Ørnen hos Filmfront 
(da) Ørnen i Danmark Nationale Filminstitut
Svein Tømmerdal

Svein Tømmerdal (født 4. november 1940) er en norsk advokat og politiker som representerer Høyre. Han var ordfører i Ålesund 1980–1987.
Tømmerdal er utdannet jurist. Han var dommerfullmektig 1967–1969 og har vært høyesterettsadvokat siden 1976. Tømmerdal har i dag privat advokatpraksis i Ålesund.Før han ble ordfører var Tømmerdal banksjef i Sunnmørsbanken.
Svein Tømmerdal er far til tidligere ordfører i Ålesund, Bjørn Tømmerdal.


== Referanser ==
Fylkesvei 7274

Fylkesvei 7274 går mellom Andvågen og Aunåsen i Alstahaug kommune. Veien er 2,0 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 148.


== Kommuner og knutepunkter ==

 AlstahaugUten navn 

Siva


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7274
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Asbjørn Rutgerson

Asbjørn Jarle Rutgerson (født 11. september 1937) var ordfører i Ålesund 1996–1999. Han representerte Tverrpolitisk liste. 
Rutgerson var varaordfører i Ålesund i perioden 1999-2003 og har også vært medlem av Fylkestinget for Møre og Romsdal.
Rutgerson er tidligere banksjef i Sunnmørsbanken og har også vært styreleder i Tafjord Kraft AS.


== Eksterne lenker ==
Tidligere ordførere i Ålesund - alesund.kommune.no 23.10.2015
Tidligere varaordførere i Ålesund Arkivert 26. august 2016 hos Wayback Machine. -alesund-kommune.no
Kampklar Rutgerson - SPOR - fylkesmagasinet for Møre og Romsdal nr. 2 - 2007
Asbjørn Måløy

Asbjørn Paul Måløy (født 8. mai 1941) er en norsk politiker (Ap). Han var ordfører i Ålesund 1994–1995.


== Referanser ==
Kjell-Arne Slinning

Kjell-Arne Slinning (født i 1935) var ordfører i Ålesund 1990–1993. Han representerte Kristelig Folkeparti.


== Referanser ==
Leidulf Dahle

Leidulf Einar Dahle (født 27. april 1937) var ordfører i Ålesund 1988–1989. Han representerte Arbeiderpartiet. Utdannet rørlegger, arbeidet som overbrannmester.


== Referanser ==
Fylkesvei 7308

Fylkesvei 7308 går mellom Bøen og Leland i Leirfjord kommune. Veien er 5,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 214.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LeirfjordSimsøveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7308
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7310

Fylkesvei 7310 går mellom Tovås og Leirmyran i Leirfjord kommune.
Før den nye strekningen på fylkesvei 78 ble åpnet 2014 var den kommunale veien mellom Leirmyran og Leira del av fylkesveien.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 216.


== Kommuner og knutepunkter ==

 LeirfjordTovåsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7310
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Jacob Preus

Jacob Aall Ottesen Preus II (født 8. januar 1920 i Saint Paul i Minnesota, død 13. august 1994) var en luthersk pastor, professor, forfatter og kirkeleder. Han tjenestegjorde som president for Lutheran Church - Missouri Synod i perioden 1969-1981. Han var en av hovedpersonene i Seminexkontroversen som resulterte i et skisma i Missourisynoden.
Preus gikk på Luther Seminary i Minneapolis i Minnesota, og ble uteksaminert i 1945. Han ble ordinert til pastor og tjenestegjorde i flere menigheter i Minnesota. Han mottok en Ph.D. fra University of Minnesota i 1951.
I 1958 flyttet han til Concordia Theological Seminary, da i Springfield i Illinois. Han ble rektor for presteseminaret i 1962.
I 1969 ble Preus valgt til president for Missourisynoden, når han danket ut den fungerende presidenten Oliver Raymond Harms. Preus representerte en mer teologisk konservativ fløy i Missourisynoden, og under hans ledelse arbeidet man for å reversere utviklingen som den mer moderate forgjengeren hadde satt i gang.
I 1973-74 oppsto en kontrovers over undervisningen ved Missourisynodens flaggskip Concordia Seminary i St. Louis, som endte opp med at rektoren ved Concordia Seminary, John Tietjen, ble suspendert. Noe som resulterte i at flesteparten av presteseminarets professorer og studenter sluttet. Dette bidro til et skisma i Missourisynoden, en liten gruppe forlot synoden og startet Association of Evangelical Lutheran Churches. AELC fungerte som en katalysator for sammenslutningen av de moderate og liberale lutherske kirkene i USA til Evangelical Lutheran Church in America i 1988.
Preus var kjent som en kjenner av ortodoksiens periode i den lutherske historie, spesielt av den lutherske teologen Martin Chemnitz. Han oversatte mange av Chemnitz verk til engelsk, og skrev også en biografi om Chemnitz, The Second Martin: The Life and Theology of Martin Chemnitz.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Concordia Historical Institute
Martin Chemnitz on the Doctrine of Justification by J. A. O. Preus II
Eyvind Solås

Eyvind Stauri Solås (1937–2011) var en norsk musiker, komponist, skuespiller og programleder i NRK Fjernsyn og NRK Radio. Han var mangeårig programleder i TV-programmet Musikknytt.
Eyvind Solås studerte ved Musikkonservatoriet i Oslo og fikk tysk statsstipendium for studier ved Musikkhøgskolen i Köln. I 1968 tok han magistergrad i musikkvitenskap ved Universitetet i Oslo med emnet En studie i Harald Sæveruds scenemusikk til Peer Gynt.Solås var aktiv som skuespiller og komponist ved Studentteateret og Teaterverkstedet i Oslo i 1950- og 1960-årene. Han ble tildelt Studentteatrets Orden Den Hvide Knap i 1958. I flere år var han også aktiv som skuespiller i profesjonell sammenheng på steder som Riksteatret, Teater Ibsen og i flere revyer av Ole Paus. Teateret var utgangspunkt for Solås' utvikling som komponist. Han sa selv: «I særlig grad fikk jeg her en rekke stilistiske utfordringer samt en gryende forståelse av musikk som en viktig del av en større kunstnerisk sammenheng.»
Sammen med Reidar Skagestad bygde Solås opp musikk- og teaterlinjen ved Romerike Folkehøgskole. I sitt pedagogiske virke og som medarbeider i radio og fjernsyn fikk han anledning til å utprøve musikalske ideer på en rekke felter, blant annet talekor og lydkunst i radioteatersammenheng. Han har også komponert musikk til de norske filmene Liten Ida (1981), Den sommeren jeg fylte 15 (1976) og Brannen (1973).
Solås var også musikkskribent. I 1993 utgav han boka Ensom vandrer: fantasier og refleksjoner i Edvard Griegs landskap.
Fra 1969 arbeidet Solås i NRK og var blant annet musikksjef i fjernsynet fra 1988 til 1990. I 1996 gikk han over til musikkredaksjonen i radiokanalen P2. Han skapte en rekke programmer hvor han portretterte norske komponister og utøvere, blant annet Musikknytt som gikk på TV i perioden 1972–1986. Dette var et musikkmagasin som vakte stor oppmerksomhet, særlig fordi selve den journalistiske presentasjon hadde elementer av en særegen form for gjøglerisk absurdisme. Han samarbeidet også med Trond-Viggo Torgersen, noe som førte til en plateutgivelse med musikalske parodier, inkludert en utgave av Bee Gees hitmelodi «Too much heaven». I 1980 intervjuet han Adolf Hitlers rustningsminister og nære medarbeider Albert Speer i forbindelse med arbeidet med en TV-serier om musikk og nasjonalsosialisme.I 1998 hadde han en gjesterolle i komiserien Karl & Co på TV 2.I 2002 sluttet han i NRK og for å bruke tiden til å komponere musikk på heltid.Solås var bosatt i Sandefjord og Oslo. Han døde i 2011 på Lovisenberg Diakonale Sykehus i Oslo etter kort tids sykeleie.


== Familie ==
Eivind Solås var sønn av skolebestyrer Hermann Solås (1902–1974) og sykepleier Liv Stauri (1909–1981).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Eyvind Solås - Store norske leksikon
Eyvind Solås - Norsk biografisk leksikon
(en) Eyvind Solås på Internet Movie Database 
(no) Eyvind Solås hos Sceneweb
Marina Bouras

Marina Bouras (født 21. februar 1970) er en greskfødt  dansk skuespillerinne.


== Biografi ==
Marina Bouras er født i Hellas og flyttet til Danmark seks år gammel. Hun er utdannet fra  Statens Teaterskole i København i 1995 og debuterte i Dogmefilmen Idiotene i 1998. Hun er gift med skuespillerkollegaen Jens Albinus.


== Filmografi (Utvalg) ==
2021 – Fredløs
2006 – Grønne Hjerter
2005 – Springet
2004–06 – Ørnen
2002 – Hjerteafdelingen
2000- 01 – Skjulte spor
1999 – Dybt vand
1999 – Misery Harbour
1998 – Nattens engel
1998 – I wonder who's kissing you now
1998 – Idioterne
1998 –  Karrusel
1997–99 – Taxa
1996 – En fri mand


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marina Bouras på Internet Movie Database 
(sv) Marina Bouras i Svensk Filmdatabas 
(da) Marina Bouras på Filmdatabasen 
(da) Marina Bouras på danskefilm.dk 
(da) Marina Bouras på danskfilmogtv.dk 
(da) Marina Bouras på Scope 
(fr) Marina Bouras på Allociné 
(en) Marina Bouras hos The Movie Database