jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Purpursnegl

Purpursnegl  (Nucella lapillus), er et bløtdyr og tilhører snegler i gruppen forgjellesnegler. Den er en snegleart i familien Muricidae. Inne i sneglen finnes et stoff som blir  sterkt purpurfarget ved kontakt med luft (oksygen). Dette stoffet ble brukt til fremstilling av purpurfarge og har gitt sneglens dens navn.


== Utseende ==
Skallet er over 4 centimeter høyt og kan ha litt forskjellig utforming. Variasjonen i skallet kommer av ulik næringstilgang. Purpursnegler kan finnes i strandsonen og har til forskjell fra strandsneglene en renne i skallet, på motsatt side av spissen.


== Levevis ==
Purpursnegl  lever i havet (saltvann), fra 0 til 50 meters dyp, på berg og steinbunn. Den lever som rovdyr på blåskjell og rur. For å kunne spise disse  lager den et hull i skallet. 
Snegler i saltvann tilhører forgjellesneglene og har en renneformet utvekst i skallåpningen har forbindelse med ånderøret.  
Purpursneglen er enkjønnet; individene er enten hanner eller hunner. Eggene legges i gule pæreformede gelékapsler som kleber seg til berget.


== Systematisk inndeling ==
Denne inndelingen følger Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. 2005.  

bløtdyr (Mollusca)
Snegler (Gastropoda)
Caenogastropoda
orden Neogastropoda
delgruppe Ptenoglossa J.E. Gray, 1853
overfamilie Muricoidea
familie Muricidae
purpursnegl – (Nucella lapillus) Synonym: Thais lapillus


== Kilder ==
Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (J. Fryda, B. Hausdorf, W. Ponder, A. Valdés og A. Warén ) 2005. Classification and Nomenclator of Gastropod Families. Malacologia (vol. 47) 1-2. side  1-397.


== Eksterne lenker ==
(en) Purpursnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Purpursnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Purpursnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Purpursnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Purpursnegl hos Dyntaxa 
(en) Purpursnegl hos Fossilworks 
(en) Purpursnegl hos ITIS 
(en) Purpursnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Nucella lapillus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Nucella lapillus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nucella lapillus – detaljert informasjon på Wikispecies
Rjazan

Rjazan (russisk: Ряза́нь) er en by i, og administrativt senter for Rjazan oblast i Russland. Byen ligger ved elva Oka, rundt 196 km sørøst for Moskva. Innbyggertall: 521 560 (folketelling 2002), 514 638 (folketelling 1989).


== Historie ==
Byen ble grunnlagt 1095 som Perejaslavl-Rjazanskij 55 km lenger sørøst. Den ble flyttet til dagens plassering etter å ha blitt ødelagt av tartarene i 1237.Byen nevnes imidlertid i historiske dokumenter først i 1301, som Pereslavl-Rjazanskij. På den tid var den en del av Fyrstedømmet Rjazan, som var uavhengig fra 1129. Rjazans første hersker var formodentlig Jaroslav Svjatoslavitsj, fyrste av Tsjernigov. 
Rjazan-området, som ligger i overgangen mellom skog- og steppesonene, var utsatt for tallrike invasjoner fra sør: khazarer, petsjeneger og kiptsjaker. Hovedstaden i fyrstedømmet var den første russiske byen som møtte Batu Khans mongoler. 21. desember 1237 ble den ødelagt og klarte aldri å gjenvinne sin tidligere posisjon. Dette stedet er nå kjent som Staraja Rjazan (Gamle Rjazan) og ligger rundt 50 km fra dagens Rjazan (da kalt Pereslavl-Rjazanskij). Fyrstedømmet Rjazan ble 1251 annektert av Storfyrstedømmet Moskva.I slaget ved Kulikovo i 1380, som er en nøkkelhendelse i russisk historie, kjempet storfyrste Oleg av Rjazan og hans menn som allierte til Mamaj, en Tartar-høvding under Den gylne horde, mot de russiske armeene under kommando av storfyrsten av Vladimir, Dmitrij Donskoj.
På slutten av 1200-tallet flyttet Rjazan-fyrstene sin hovedstad til Pereslavl, som er kjent som Rjazan fra 1500-tallet av (men offisielt først fra 1778).


== Økonomi og næringsliv ==
Rjazan er et viktig industrisenter, og står for 60% av bruttoproduksjonen i oblasten. Den viktigste industrigrenen er maskinbygging, men annen tungindustri, et oljeraffineri og også jordbruksrettet industri er representert. 
Rjazan er stasjoneringsby for den russiske fallskjermjegerskolen. Den strategiske bombeflybasen Djagilevo ligger like vest for byen, og den nå nedlagte Aleksandrovo flybase ligger i sørøst, i likhet med den lille Rjazan Turlatovo lufthavn.
Byen har en elvehavn ved Oka, og er et knutepunkt for jernbanelinjer i distriktet.


== Administrativ inndeling ==
Byen Rjazan er delt inn i fire administrative distrikter: Moskovskij, Oktjabrskij, Sovetskij og Zjeleznodorozjnij.


== Severdigheter i Rjazan ==
Rjazans kreml
Pavlov-museet
Arkitektonisk museum
Kunstmuseum
Dramateater
Pjanijparken


== Kjente personer fra Rjazan ==
Basilios av Rjazan, helgen
Ivan Pavlov, medisiner, fysiolog, nobelprisvinner.
Konstantin Tsiolkovskij, rakettforsker.
Sergej Jesenin, dikter.
Andrej Markov, matematiker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ryazan – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Рязань – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Rjazans historie (russisk)
Rjazan-portal (russisk)
Fotos fra Rjazan
Uspenskij-katedralen
Reiseinfo for Rjazan (pdf-fil)
Johns Hopkins University

Johns Hopkins University er et privat, ikke-kommersielt forskningsuniversitet med hovedcampus i Homewood, like nord for sentrum av Baltimore, Maryland i USA. Hopkins inntok i 2008 14.-plass globalt på Times’ liste over verdens beste universiteter.Det ble grunnlagt i 1876 ved hjelp av den testamentariske formuen til industri- og jernbanemagnaten Johns Hopkins. En del av formuen gikk også til grunnleggelsen av Baltimore Museum of Art, som ligger inntil universitetets campus i Homewood.
Formuen til Hopkins ble delt mellom opprettelsen av universitetet og Johns Hopkins Hospital i Baltimore. Ved opprettelsen ble målet til universitetet fastlagt slik:

«The encouragement of research… and the advancement of individual scholars, who by their excellence will advance the sciences they pursue, and the society where they dwell.»Fram til 1970 var det bare menn blant de lavere grads studentene.


== Akademisk liv og skoler ==
Universitetet var det første i USA som antok læremetodene til den tyske professor Wilhelm von Humboldt, med seminarer i stedet for den vanlige, amerikanske klasseromsundervisningen. Fortsatt skjer undervisningen ved JHU gjennom seminarer, ofte ledet av høyeregradsstudenter slik som i Norge og Tyskland.
Et viktig satsingsområde ved universitetet har vært medisinsk forskning og legestudier. I dag er JHU trolig verdens fremste forskningsmiljø og lærested innen medisin. School of medicine ligger i østlige Baltimore, samlokalisert med Johns Hopkins Hospital.
Det gis også annen avansert undervisning opp til doktorgradsnivå, blant annet innen klassiske naturfag, økonomi og businessfag, historie, sosiologi og statsvitenskap. I Washington, D.C. ligger Paul H. Nitze School of Advanced International Studies (SAIS), hvor det gis undervisning på høyt nivå innen internasjonal politikk, økonomi og folkerett.
Det var 6 124 studenter ved JHU i 2006, og skolepengene samme år var 33 900 dollar, altså på nivå med Harvard University.Hovedcampusen ved JHU ligger i et område nord i Baltimore som har meget høy kriminalitet, og JHU Campus Police eskorterer studentene i egne skolebusser gjennom byens mest belastede områder.
Senere president Woodrow Wilson studerte ved lærestedet.
Blant norske som har studert ved JHU er Gudmund og Helga Hernes.I 2006 hadde samlingene under Johns Hopkins University Library en boksamling på i alt 3 648 821 bind, som gjorde dem til USAs 53. største universitet.Til campus hører også Decker Gardens, et tidligere plantefelt som botanikkstudentene anla for læringsformål.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Johns Hopkins University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Johns Hopkins University – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Paul H. Nitze School of Advanced International Studies

Paul H. Nitze School of Advanced International Studies (forkortet SAIS) er en skole innen internasjonal politikk som er underlagt Johns Hopkins University. Skolen ligger på Massachusetts Avenue ved Dupont Circle i nordvestre Washington, DC, ikke langt fra Brookings Institution.
Skolen ble grunnlagt av Paul H. Nitze i 1943 for å forberede akademikere på de internasjonale utfordringene som ville oppstå etter krigen, og ble en del av Johns Hopkins University i 1950.
Ved SAIS gis det avanserte studier opp til doktorgradsnivå (Ph.D) innen historiske og statsvitenskapelige fagfelt med vekt på internasjonal politikk. Det undervises også i internasjonal økonomi og internasjonal rett og folkerett.
Skolen har om lag 550 høyere grads studenter i Washington, 150 i Bologna, Italia (siden 1955), og 100 i Nanjing, Kina (siden 1986). Bologna-studiene er direkte underlagt JHU SAIS, mens Nanjing-studiene er et samarbeid med Nanjing Universitet.
Blant tidligere studenter finner vi tidligere utenriksminister i USA Madeleine Albright, Islands statsminister Geir H. Haarde, og Nobels fredsprisvinner Jody Williams, samt et 100-talls ambassadører, toppembetsmenn og forretningsledere.


== Eksterne lenker ==
Paul H. Nitze School of Advanced International Studies
Johns Hopkins University
Torben Jensen

Torben Jensen (født 29. september 1944 i København, død 2. november 2018) var en dansk skuespiller.


== Biografi ==
Han ble utdannet fra Odense Teaters Elevskole i 1970. Noen år seinere reiste han til København, hvor han fikk en rekke roller på blant annet Folketeatret, Aveny Teatret, Det Ny Teater og Bristol Teatret. I begynnelsen av 1990-tallet ble han i noen år engasjert på Det kongelige Teater, men måtte på grunn av sykdom og en begynnende sceneskrekk trekke seg tilbake fra de skrå bredder. På TV spilte han rollen som Herman, Citybilens usympatiske direktør i serien Taxa.


== Filmologi (utdrag) ==


=== Spillefilmer ===
1999 – Mifunes siste sang (Dansk tittel: Mifunes sidste sang) – Eldre kunde
1997 – Sekten – Bror nr. 2
1996 – Tøsepiger
1996 – Davids bog – Onkelen
1991 –  Høfeber – Hermann K.
1990 – Farlig leg – Simon
1989 – Dansen med Regitze – Glorias ektemann
1989 – 17 op – Sigurd, Sallys far
1988 – Guldregn – Skærmen
1988 – Skyggen af Emma
1987 –  Peter von Scholten – Kunzen
1986 – Flamberede hjerter – Overlege Henrik Løwe
1986 – Barndommens gade – Esters far
1978 – Fængslende feriedage – Narkobetjent Cartsen
1978 – Lille spejl – Filmarbeider
1978 – Firmaskovturen – Thorvald, tillitsmann
1977 – Piger til søs – Matrosen Panama
1977 – Alt på et bræt – Skorsteinsfeieren
1976 – Julefrokosten – Thorvald
1975 – Piger i trøjen – Victor Valdorff


=== TV ===
2004 -*2004 – Krøniken – Abortlegen (1 episode, TV-serie)
1997–1999 – Taxa – Herman (29 episoder, TV-serie)
1996 -Bryggeren (mini) TV mini-series .... Tjener i Odeon (mini-TV-serie)
1996 -En fri mand
1996 -Colombe – Du Bartas
1995 -Jeg ville ønske for dig – Knud (TV-serie)
1994 -Frihetens skugga eller Frihedens skygge  Sikkerhetssjef (mini-TV-serie)
1993 -Macklean – Gyldenstern (mini-TV-serie)
1991 -Cecilia
1988 -To som elsker hinanden – Sophus Claussen (mini-TV-serie)
1987 -Een gang strømer...  – John Sparking (TV-serie)
1986 -Tommelskruen – Journalisten
1984 – Anthonsen .... Georg Møller (1 episode, TV-serie)
1977 – En by i provinsen – Den Anden Fotohandler (1 episode, TV-serie)
1973 – Højt spil om tændstikker – Forskjellige roller
1972 – Livsens ondskab – Niels-Peter (mini-TV-serie)


== Priser ==
1987 – Robertprisen for årets mannlige hovedrolle for filmen Flamberede hjerter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Torben Jensen på Internet Movie Database 
(sv) Torben Jensen i Svensk Filmdatabas 
(da) Torben Jensen på Filmdatabasen 
(da) Torben Jensen på danskefilm.dk 
(da) Torben Jensen på danskfilmogtv.dk 
(da) Torben Jensen på Scope 
(fr) Torben Jensen på Allociné 
(en) Torben Jensen på AllMovie 
(en) Torben Jensen hos The Movie Database
Kasimov

Kasimov (russisk: Касимов, tatarisk: Касыйм – Qasím) er en by i Rjazan oblast i Russland. Byen ligger på venstre bredd av elva Oka, rundt 120 km øst for Rjazan.


== Historie ==
De første innbyggerne i dette området var en finsk-ugrisk stamme kalt Mesjtsjora, som senere ble assimilert av russere og tatarer. Byen ble grunnlagt i 1152 av Vladimir-Suzdal-fyrsten Jurij Dolgorukij som Grodets, senere Gorodets Mesjtsjorskij (russisk: Городец Мещёрский). Den havnet under Misjar Jort-delen av Den gylne horde, men ble så solgt til Moskva.
I 1376 ble byen ødelagt i den mongolske invasjonen, men ble snart gjenoppbygd som byen Novyj Nizovoj (Ny lavtliggende, russisk: Новый Низовой). Etter slaget ved Suzdal i 1445 (hvor storhertug Vasilij II ble tatt til fange), ble Mesjtsjora-området gitt til Olug Moxammat, khanen i Kazankhanatet som løsepenger for fyrstens liv. 
I 1452 ga storhertug Vasilij II av Moskva denne byen til Kazanfyrsten Qasim khan, som var skatteinspektør for Den gylne horde, men som havnet i russernes tjeneste. Ifølge andre historier flyktet Qasim og hans bror Josif fra Kazan etter å ha tapt kampen om tronen mot deres bror Mäxmüd. Etter 1471 var byen kjent som Qasím-byen. Den forble hovedstad i Qasimkhanatet frem til 1681 da khanatet igjen ble innlemmet i Russland. 
En gruppe tatarer bosatte seg her på 1400-tallet, og er nå kjent som Qasim-tatarer. De snakker Misjar-dialekten, blandet med en middel-tatarisk dialekt av tatarisk.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Severdigheter i Kasimov ==
Historiske bygninger:

Steinmoske (1467)
Mausoleum for Shahgali (Şahğäli) Khan (1555)
Mausoleum for Afghan Moxammad (Äfğan Möxämmäd) Khan (1658)
Russisk ortodokse kirker:
Epifani-kirken (russisk: Богоявленская церковь) 1600-tallet.
Nikolai-kirken (russisk: Никольская церковь) 1600-tallet.
Treenighetskirken (russisk: Троицкая церковь) 1600-tallet.
Kristi Himmelfartskatedralen (russisk: Вознесенский собор) 1800-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kasimov – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Касимов – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Vanlig nettsnegl

Vanlig nettsnegl eller nettsnegl (Tritia reticulata), er et bløtdyr og tilhører snegler i gruppen forgjellesnegler. Den er en snegleart i familien Nassariidae. 
Den finnes langs kysten av Norge.


== Utseende ==
Skallet er spiralformet med tydelige vindinger og skulpturert overflate med tverribber. Den er lett å kjenne på den nettaktige overflaten på skallet.  
Snegler i saltvann tilhører forgjellesneglene og har en renneformet utvekst i skallåpningen har forbindelse med ånderøret.  


== Levevis ==
Vanlig nettsnegl lever i havet (saltvann), på 0-40 meters dyp, både på hard og bløt sandbunn. 
Vanlig nettsnegl er enkjønnet, enten hanner eller hunner. Hunnen legger egg i gelékapsler hvor hver kapsel inneholder mange egg.


== Systematisk inndeling ==

bløtdyr (Mollusca)
Snegler (Gastropoda)
Caenogastropoda
orden Neogastropoda
overfamilie Buccinoidea
familie Nassariidae Iredale, 1916 (1835)
slekt Tritia
vanlig nettsnegl – (Tritia reticulata (Linnaeus, 1758)  )


== Smykker ==
Det som trolig er verdens eldste smykker (de antas å være 82 000 år gamle) er håndlagde perler av Nassarius-snegler fra Grotte des Pigeons i Marokko.


== Kilder ==
Bouchet, P. & Rocroi, J.-P. (J. Fryda, B. Hausdorf, W. Ponder, A. Valdés og A. Warén ) 2005. Classification and Nomenclator of Gastropod Families. Malacologia (vol. 47) 1-2. side  1-397.


== Eksterne lenker ==
(en) Vanlig nettsnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Vanlig nettsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Vanlig nettsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vanlig nettsnegl hos Artsdatabanken 
(en) Vanlig nettsnegl hos ITIS 
(en) Vanlig nettsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Tritia reticulata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Nassarius reticulatus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Etterstadsletta (Oslo)

Etterstadsletta  (1-99b, 2-128) er en gate på Etterstad i Oslo og går i en bue fra Biskop Jens Nilssøns gate i nordlig og østlig retning før den kommer tilbake til Biskop Jens Nilssøns gate. Samlet danner de to gatene en ring rundt Etterstad. I nr 4. ligger OBOS' første boligblokk fra 1931, med navn Etterstad 1. I nr 5 ligger Etterstad videregående skole, tidligere Oslo teknisk-maritime skole. Mesteparten av den øvrige bebyggelsen utgjøres av boligblokker fra forskjellige faser: Fra 1947 til 1960 bygget OBOS ut store deler av området med lamellblokker, samt fire store punktblokker øverst på området. I midten av boligområdet ligger Etterstadparken, et langstrakt parkdrag orientert øst-vest. På 1980-tallet bygget Selvaag ut området mot Alnaelva med terrasseblokker.
Etterstadsletta ble vedtatt som gatenavn i 1951, men navnet har lenge blitt brukt i andre sammenhenger. Alt på 1800-tallet ble benevnelsen Etterstadsletta brukt om ekserserplassen som lå her.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Etterstadsletta». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 159. ISBN 978-82-573-1760-7.
Skopin

Skopin (russisk: Скопин) er en by i Rjazan oblast i Russland. Byen ligger ved elva Vjorda (i Okas nedbørfelt), rundt 100 km sør for Rjazan. Innbyggertall: 32 300 (2005 est.), 25 092 (folketelling 2002).


== Historie ==
Skopin er en av de eldste byene i Rjazan oblast. En bosetning kalt Likharevskoje Gorodisjtsje nær dagens Skopin ble grunnlagt en gang på 1100-tallet. Den var befestet med vollgraver og voller for beskyttelse mot kiptsjakene. I 1663 (eller 1597, ifølge en annen kilde) bygde tsaren en festning i tre på stedet til dagens Skopin, som skulle bli en del av forsvarssystemet sørøst for Storfyrstedømmet Moskva. Det ble kalt Skopinskaja sloboda fra slutten av 1600-tallet. I 1778 fikk byen navnet Skopin. På 1700-tallet mistet byen sin militære betydning. 
I andre halvdel av 1800-tallet begynte utvinning av brunkull i utkanten av Skopin, noe som skulle pågå helt til 1989.


== Vennskapsbyer ==
 Stolin, Hviterussland (2014)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Skopin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bjørn Tømmerdal

Bjørn Tømmerdal (født 1966 i Ålesund) er en norsk statsviter og politiker som representerer Høyre.
Han var ordfører i Ålesund 2007–2015. Før han ble ordfører, var han daglig leder i Aalesunds Handelsforening. Han er utdannet statsviter fra Universitetet i Oslo fra 1995. 
Tømmerdal tiltrådte i  2016 stillingen som rådgiver i Næringsforeningen for Ålesundsregionen.
Daglig leder i Sunnmøre kontrollutvalsekretariat IKS fra 2017.Han er sønn av tidligere ordfører Svein Tømmerdal.I 2011 mottok Tømmerdal kommandørkorset av Litauens fortjenstorden i forbindelse med statsbesøk fra Litauens president.


== Referanser ==
Beretta 92

Beretta 92 (sammen med Beretta 96 og Beretta 98) er en serie av halvautomatiske pistoler designet og produsert av Beretta i Italia. Den ble designet i 1972 og er blitt produsert i mange variasjoner og kalibre. Den produseres fortsatt. Den er muligens mest kjent for å erstatte Colt M1911 som standard håndvåpen for Amerikas forente staters forsvar i 1985 under betegnelsen M9 pistol. 
Kun 5000 enheter ble produsert av den opprinnelige utgaven i perioden 1975-1976. Den produseres nå i fire forskjellige konfigurasjoner (FS, G, D og DS) og i tre kalibre:

92 serien i 9 × 19 mm Parabellum
96 serien i .40 S&W
98 serien i 9 x 21 mm IMI


== Historie ==
Beretta 92 er et produkt av videreutviklingen av Berettas tidligere modeller, spesielt M1922 og M1951.
Noen designelementer er også hentet fra M922.
Beretta 92 kom på markedet i 1976 og var designet av Carlo Beretta, Giuseppe Mazzetti og Vittorio Valle, som alle var erfarne våpendesignere hos Beretta.


=== 92 ===
Ca. 5000 enheter ble produsert av dette første designet i perioden 1975 til 1976.


=== 92S ===
For å etterkomme krav fra forskjellige politienheter modifiserte Beretta modell 92 ved å legge til en sklimontert kombinert sikkerhets og avvæpningshendel som en erstatning for den rammemonterte manuelle tommelhendelen. Dette resulterte i modell 92S som ble tatt i bruk av flere italienske politietater og militære enheter.
På grunn av den senere flyttingen av magasinutløserknappen kan ikke 92 og 92S benytte nyere magasiner hvis disse ikke er tilpasset for disse modellene.


== Eksterne lenker ==
Official Beretta 92 page Arkivert 27. februar 2021 hos Wayback Machine.
Beretta USA page
Diagram of beretta 92
Details on the Beretta 92
A short story of the 92 and its derivatives
Free videos of Beretta 92/96 disassembly
Johnson & Wales University

Johnson & Wales University (forkortet JWU) er et privat universitetssystem som opprinnelig ble grunnlagt i 1914 i Providence i Rhode Island, men som nå har fire læresteder i USA. De fire lærestedene er:

Johnson & Wales University Charlotte, Nord-Carolina (2004) – 2 493 studenter
Johnson & Wales University Denver, Colorado (1993) – 1 543 studenter
Johnson & Wales University North Miami, Florida (1992) – 2 215 studenter
Johnson & Wales University Providence, Rhode Island (1914) – 10 310 studenterFram til 2004 var det også læresteder i Charleston, Sør-carolina og i Norfolk, Virginia. Disse ble dette året slått sammen til en campus, i Charlotte.
Skolepengene er de samme på hvert lærested – med US$ 21 462 i årlig avgift i 2006. Providence campus gir utdanning helt opp til doktorgradsnivå, mens de andre lærestedene har eksamensrett opp til Mastergrad.
JWU ble startet som en business school, og gir idag profesjonsorientert undervisning i business og økonomi, reiseliv, næringsmiddelfag, teknologi og lærerutdanning. Det mest anerkjente studiet er det innen kokkefaget, og flere ledende amerikanske TV-kokker har studert ved JWU.


== Eksterne lenker ==
Johnson & Wales University hjemmeside
Providence campus
Miami campus
Denver campus
Charlotte campus
Sjeksna

Sjeksna (russisk: Шексна́) er ei elv i Vologda oblast i Russland. Den er ei venstre sideelv til Volga. Elvas kilde er Belojesjøen, og den munner ut i Rybinsk-reservoaret i Volga ved byen Tsjerepovets. Elva er nå 139 km lang, men før de nedre delene ble oversvømt og ble en del av Rybinsk-reservoaret var den rundt 400 km lang og løp sammen med Volga ved Rybinsk. Sjeksna er en del av Volga-Østersjøkanalen.
Dyrhólaey

Dyrhólaey på sørkysten av Island, er en ca. 120 meter høy halvøy og består for det meste av vulkansk tuff. Dette er landets sørligste odde. Navnet Dyrhólaey kommer av en karakteristisk dør (dyr) i berget.
I 1910 ble det bygget et fyr på øya. Dyrhólaey ligger et steinkast fra Vík í Mýrdal. Det er mye sjøfugl i og rundt øya, og i sommerhalvåret hekker det mye lundefugl i berget. Dyrhólaey ble fredet i 1978.
Fra toppen av øya kan en se den store isbreen Mýrdalsjökull i nord. I øst ser en lavasøylene Reynisdrangar og i vest hele kystlinjen mot Selfoss.


== Eksterne lenker ==
(en) Dyrhólaey – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Informasjonsside om Dyrhólaey
Dyrhóleyjarferðir
Rybinsk-reservoaret

Rybinsk-reservoaret eller Rybinskoje-reservoaret (russisk: Ры́бинское водохрани́лище), uformelt også kalt Rybinsksjøen, er et enormt vannreservoar i elva Volga og dens sideelver Sjeksna og Mologa. Det er dannet av demningen i Rybinsk vannkraftverk, og ligger på territoriet til Tver, Vologda og Jaroslavl oblast i Russland. Pr. 2006 er det det åttende største i verden og det nest største i Europa regnet etter overflateareal. Da det ble bygget var det den største menneskeskapte innsjøen i verden. Reservoaret er det nordligste punktet i Volga, og Volga-Østersjøkanalen starter fra det. De viktigste havnene er Tsjerepovets i Vologda oblast og Vesjegonsk i Tver oblast.
Byggingen av demningen ved Rybinsk startet i 1935. Fyllingen av reservoaret startet 14. april 1941, og fortsatte helt til 1947. Rundt 150 000 mennesker måtte flyttes til andre steder, og den historiske byen Mologa i Jaroslavl oblast, sammen med 663 landsbyer, er helt forsvunnet under vann. Anlegget er i dag mindre viktig for strømforsyningen (ytelsen er 346 MW) enn tidligere, og de økologiske skadene som er forårsaket av reservoaret er under revurdering.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rybinsk Reservoir – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(ru) Russisk Atlantis: Hva ligger under Rybinsksjøen