BankID

BankID er en personlig elektronisk legitimasjon for identifisering og signering på nett. Løsningen er utviklet gjennom BankID Samarbeidet mellom Finansnæringens Hovedorganisasjon og Sparebankforeningen (nå kjent som Finans Norge). BankID er en Public Key Infrastructure (PKI)-løsning som har støtte for både autentisering og signering. Løsningen består av en sentral infrastruktur driftet av Nets og av flere klientversjoner i forskjellige former.
Over 4,2 millioner nordmenn bruker BankID, hovedsakelig for tilgang til nettjenester hos norske banker, men også i offentlige tjenester og ID-Porten. Dette gjør at BankID, sammen med MinID, er den mest utbredte elektroniske identitetsløsningen i Norge. BankID tilfredsstiller det høyeste sikkerhetsnivået, nivå 4. 


== Sikkerhet ==
Professor i IT-sikkerhet ved Universitetet i Bergen Kjell Jørgen Hole har sammen med doktorgradsstudenter påvist at det var mulig å stjele identiteter i denne løsningen i 2007. Fra advokathold er det hevdet at signaturløsningen vil holde juridisk, selv med de tekniske manglene som er påvist.Det finnes alternativer til det svenske systemet som også heter BankID: OpenID er et skalerbart og plattformuavhengig alternativ, og vil dermed være langt billigere å implementere enn BankID. Ifølge svenske sikkerhetseksperter er OpenID like sikkert som svensk BankID, uten at dette er veldig relevant for den norske løsningen.


== Sverige ==
I Sverige finnes det også en tjeneste som heter BankID. Denne tjenesten er ikke den samme som norske BankID.
BankID er den største elektroniske identifikasjonstjenesten i Sverige og forvaltes av foretaket Finansiell ID-Teknik BID AB, som eies av flere svenske banker. I mars 2018 fantes det cirka 6,5 millioner aktive BankID-brukere (i juni 2010 2,5 millioner) og mer enn 600 webtjenester som støtter BankID. Kun personer med svensk personnummer kan få BankID


== Varianter ==


=== BankID på mobil ===
BankID på mobil ble lansert i 2010. En hemmelig privat kodenøkkel ble lagret på mobilens SIM-kort, som fungerte mer eller mindre som hardt sertifikat ettersom det krevde tilgang til SIM-kortet (direkte eller over nettet). Mobiloperatørene leverer teknikken. Enkelte av dem tar en avgift for tjenesten.
I 2022 informerte BankID at tjenesten på mobil, skal gradvis utfases og erstattes av BankID-appen. Det er fortsatt mulig å bruke BankID på mobil i 2023, men tjenesten vil etter hvert avvikles helt.


=== BankID på fil ===
Tjenesten BankID, iblant også kalt BankID på fil, ble lansert i 2003. Et digitalt sertifikat og en hemmelig kryptonøkkel lagres på datamaskinens harddisk, og fungerer selv om filene flyttes mellom ulike datamaskiner, hvilket innebærer en sikkerhetsrisiko.
For å bruke BankID på en PC kreves det at BankID säkerhetsprogram (BISP) installeres i systemet der filen er lagret. Kritikk er blitt rettet mot at det er en altfor plattformavhengig løsning som forutsetter at kunden enten har Microsoft Windows eller Mac OS X. Tidligere var også Linux til viss grad støttet, men støtte for Linux ble faset ut i 2014.


=== BankID på kort ===
BankID på kort ble lansert i 2005. En hemmelig privat kodenøkkel lagres i smartkortets chip, som fungerar som hardt sertifikat, hvilket anses sikrere ettersom det i almenhet krever fysisk tilgang til kortet for å fungere. Kortet kan være et kreditkort eller et rendyrket bankid-kort. Kortet kan leveres med eller uten fotografi, og kan fungere som legitimasjonsdokument.


== Se også ==
Strong customer authentication (SCA), EU-direktiv
3-D Secure, protokoll for korttransaksjoner


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
EFN mener BankID gir dårlig sikkerhet
Post & Teletilsynet side om Elektronisk signatur