jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Samsung S7550

Samsung GT-S7550, også kalt Samsung Blue Dream er en mobiltelefon utviklet av Samsung. Den ble lansert i november 2009, og har fokus på miljøvennlige løsninger, både i forhold til materialvalg, strømforbruk og muligheten for å lade med innebygde solceller. Eksteriøret er laget av resirkulerte flasker (PCM-plast), og én time lading i sola gir ca. 10 minutters taletid (3G). Solcellepanelet er på baksiden av telefonen.


== Spesifikasjoner ==
Utforming:  Klassisk, fullskjerm
Operativsystem: Samsung OS med TouchWiz menysystem
Dimensjoner: Høyde: 10,9 cm, bredde: 5,4 cm, tykkelse: 1,4 cm, vekt: 119 gram
Skjermtype: TFT, kapasitiv touchskjerm,
Prosessor: ?
Skjermoppløsning: 240 x 400 punkter
Antall farger: 262.144 farger
Skjermstørrelse: 3 tommer
Smarttelefon: Ja
Java: Ja
MP3 spiller: Ja
Radio: Ja
GPS: Ja (innebygget)
3G: Ja
Super-3G: Ja
Videotelefoni: Ja
WI-FI: Ja, 802.11b/g
EDGE: Ja
Quadband: 850 / 900 / 1800 / 1900 MHz
Internminne: 130 MB
Minnekortstøtte: Ja, microSD, maks 16 GB
Batteri: 1080 mAh
Taletid: 5 timer (GSM), 4,2 timer (3G)
Hviletid: 350 timer (GSM), 300 timer (3G)
MMS: Ja
Bluetooth: 2.1 med A2DP
GPRS: Ja
IrDa: Nei
Trykk og Snakk: ?
Kamera: 3,15 megapixler, ikke autofokus
Video: 320 x 240 / 30 fps
Blitz: Nei
GPS, A-GPS


== Eksterne lenker ==
Samsung produktside
Etiopias stjerneorden

Etiopias stjerneorden er en etiopisk orden innført i 1874 av Menelik II av Etiopia. Ordenen ble tildelt for sivile og militære fortjenester. Den var etiopisk statsorden så lenge landet var et monarki.


== Bakgrunn og utvikling ==
Etiopias stjerneorden ble innstiftet i 1874 av Menelik II av Etiopia, som da var negus av Shewa. Den var etiopisk statsorden så lenge landet var et monarki. Etter keiserens fall i 1974 eksisterer ordenen innen det etiopiske keiserlige hus, der kronrådet står for tildelingen.


== Inndeling ==
Etiopias stjerneorden er inndelt i tre grader, hvorav de to laveste er inndelt i to grader, slik at ordenen får fem trinn:
Negus («konge») tilsvarende storkors
Ras («prins») tilsvarende storoffiser
Dje Asmatsje tilsvarende kommandør
Kagne Asmatsje tilsvarende offiser
Gra Asmatsje tilsvarende ridder


== Insignier ==

Ordenstegnet for Etiopias stjerneorden har en stjerne med varierende antall spisser som det grunnleggende motiv. For øverste grad har stjernen 22 stråler, for storoffiserer og kommandører åtte. De to laveste gradene er utformet som en femspisset stjerne i øvre del, men nedre del har form som nedre del av en likebent trekant. Ordenstegnene er opphengt i båndet i et kronelignende ledd.Ordenstegnene er laget i gull, bortsett fra for laveste grad, der ordenstegnet er i bronse. Ordenstegnene for de fornemste gradene er gjort som filigransarbeid. Koptiske kors forekommer som motiv. Ordenstegnene kan også være besatt med edelstener.Ordensstjernen har tilsvarende utforming som ordenstegnet for øverste grad.Ordensbåndet er i fargene grønt, gult og rødt. Dette er fargene fra Etiopias flagg. 
 


== Tildeling ==
Etiopias stjerneorden ble tildelt for fremme av Etiopias samfunn, landbruk, handel og industri, så vel som for innsats innen kunst og kultur. Ordenen ble tildelt både for sivil og militær innsats. Det var satt begrensninger på antallet tildelinger i de tre øverste grader, der det til enhver tid kunne finnes henholdsvis 50, 100 og 150 ordensmedlemmer. Det var ikke satt noen begrensninger på de to nederste trinn. 
Den ble også tildelt utlendinger. Etiopias stjerneorden var den hyppigst tildelte av de keiserlige ordener, ikke minst til utlendinger. Den ble flittig benyttet i diplomatisk sammenheng.


== Referanser ==


== Kilder ==
Honneur & Gloire. Les trésors de la collection Spada, Paris: Musée national de la Légion d’honneur et des ordres de chevalerie, 2008
Sainty, Guy Stair og Rafal Heydel-Mankoo: World Orders of Knighthood and Merit, første bind, Buckingham: Burke's Peerage & Gentry, 2006
Werlich, Robert: Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974
Johan Pauli Henriksen

Johan Pauli «Palli» Andreas Henriksen (født 2. desember 1902 i Tórshavn, død 21. desember 1980 i Tórshavn) var en færøysk bokholder og sosialdemokratisk politiker (Jv.). Han var Tórshavns borgermester og medlem av det færøyske Lagtinget.
Han vokste opp i Tórshavn med tre søsken som sønn av Johannes Frederik Henriksen og Angelica Larsen. Faren døde i en ulykke til sjøs da sønnen var tre år gammel. Han fikk et nært forhold til sin farfar med samme navn, kalt Palli í Skotinum. Farfaren var også gammel sjømann og tilhenger av arbeiderbevegelsen.Henriksen var bokholder ved Tórshavns havnevesen i hele sitt yrkesliv. Han giftet seg med Elisabeth Mouritsen, datter av kontorist Jacob M. Mouritsen. Blant deres barn var den sosialdemokratiske lagtingskvinnen Jona Henriksen.Henriksen var sentral i byens arbeiderforening, Havnar Arbeiðsmannafelag, som styremedlem fra 1929 til 1946 samt formann i den sosialdemokratiske velgerforeningen. Henriksen var medlem av kommunestyret i Tórshavn fra 1941 til 1968. Henriksen ble valgt til borgermester i juni 1944, etter at Mads Andreas Jacobsen døde i mai, og satt frem til 1948. Henriksen var på nytt borgermester fra 1952 til 1957. Han var medlem av Lagtinget for Suðurstreymoy fra Trónd Hansens død i 1939 og frem til 1945, senere fra 1950 til 1954. Han var også styremedlem ved Landssjúkrahúsið fra 1962 til 1973.


== Referanser ==
Mads Andreas Jacobsen

Mads Andreas Jacobsen (født 17. september 1891 i Tórshavn, død 31. mai 1944 samme sted) var en færøysk biblioteks- og museumsdirektør, forfatter og politiker (Sj.).
Han hadde preliminæreksamen fra 1907 og studentereksamen fra 1910, og studerte matematikk, fysikk, kjemi og astronomi ved Københavns Universitet i noen år, men tok aldri eksamen. Han underviste i realfagene ved Tórshavns realskole og lærerseminar 1914–1919. I 1919 fikk han i oppdrag av Lagtinget å organisere Færøyenes bibliotekvesen, og han studerte derfor bibliotekvesen i Danmark 1919–1920. Jacobsen var deretter bibliotekar ved Færø Amts Bibliotek fra 1921 og frem til sin død. Fra 1928 var han også styreformann i Færøernes Museumsforening og direktør ved Færøernes Museum.Han var borgermester i Tórshavn fra 1933 til han avgikk ved døden i 1944, valgt for Framburðsfelagið. Han var innvalgt på Lagtinget fra Suðurstreymoy 1936–1940, og tilhørte den mer radikale fløyen av Sjálvstýrisflokkurin som stod i opposisjon til Jóannes Patursson. Ved partisplittelsen vinteren 1939/1940 gikk Framburðsfelagið inn i Fólkaflokkurin. Mads Andreas Jacobsen ble værende i Sjálvstýrisflokkurin, som stilte egen liste ved valget i Tórshavn i 1940.Han var styreformann i litteraturtidsskriftet Varðin 1918–1934, og utgav bladet Jól í Føroyum sammen med avisredaktør Poul Niclasen 1930–1938. Jacobsens egen litterære produksjon bestod i noen noveller (i Alexander Kiellands stil) og dikt, men i all hovedsak utgiverarbeider, lærebøker for skolen og sakprosa om færøysk litteratur. I 1928 utgav han sammen med Christian Matras en færøysk-dansk ordbok.
Tórshavnar kommuna har delt ut M.A. Jacobsens Heiðursløn, som anses som Færøyenes fremste litteraturpris, på Mads Andreas Jacobsens fødselsdag den 17. september siden 1958.
Han var sønn av bøkker Jacob Jacobsen og Elisabeth (Elspa) Djonesen. Søsteren Sanna og hennes mann Símun av Skarði etablerte Føroya Fólkaháskúli.


== Bibliografi ==
1916 – Roknibók, medforfatter.
1920 – Rættskrivingarreglur.
1921 – Úr bókmentasøgu okkara.
1924 – Talvbókin.
1928 – Føroysk-donsk orðabók, med Christian Matras.
1929 – Føroya Amts Bókasavn. Minningarrit.
1933 – Havnar telvingarfelag.
1934 – Føroyskur skaldskapur í úrvali, med Christian Matras og Hans A. Djurhuus.
1939 – Lesibók, 2. partur, medforfatter.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1893

Vitenskapsåret 1893 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1893.


== Hendelser ==
1. mai – World Columbian Exposition åpner i Chicago i forbindelse med 400-årsjubileet for Columbus oppdagelse av Amerika. Hamburgeren introduseres.
2. juni – I Sverige besluttes det at Högre folkskola kan opprettes på landsbygden eller i tettsted der det ikke finnes läroverk fra før.
11. november – I Visby på den svenske øyen Gotland i Østersjøen innvies Östra Folkskolan.


=== Arkeologi ===


=== Meteorologi ===


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen: William Johnson Sollas, britisk geolog og paleontolog
Copleymedaljen: George Gabriel Stokes, irsk matematiker og fysiker
Davymedaljen:
Jacobus Henricus van 't Hoff, nederlandsk kjemiker, nobelprisvinner 1901
Josephe Achille Le Bel, fransk kjemiker
De Morgan-medaljen: Felix Klein, tysk matematiker
Lalande-prisen: Léopold Schulhof, ungarsk astronom
Wollastonmedaljen: Nevil Story Maskelyne, britisk geolog


== Fødsler ==
21. mars: Anton Brandt, norsk veterinærprofessor (død 1951)
22. mars: Rasmus Sørnes, norsk oppfinner, klokkemaker og radiotekniker (død 1967)
24. mars: Walter Baade, tysk astronom (død 1960)
2. august: Hans Severin Jelstrup, norsk astronom (død 1964)
5. oktober: Mikkel Ødelien, norsk forsker på jordsmonn (død 1984)
23. oktober: Ernst Öpik, estisk astronom og astrofysiker (død 1985)


== Dødsfall ==
7. januar: Jožef Stefan, slovensk fysiker og matematiker (født 1835)
2. februar – Carl Christopher Georg Andræ, dansk offiser, matematiker og politiker (80, født 1812)
14. mai: Ernst Kummer, tysk matematiker (født 1810)
16. august: Jean-Martin Charcot, fransk neurolog (født 1825)
4. desember: John Tyndall, irsk fysiker (født 1820)
27. desember: Adolf Knop, tysk mineralog og geolog (født 1828)
28. desember: Richard Spruce, britisk botaniker og forskningsreisende (født 1817)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1893 in science – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Årgang 1893/ i Svensk Läraretidning (1893 Årgang 1893)
Liste over borgermestre i Sumba

Liste over borgermestre i Sumba. Sumba på Færøyene ble utskilt som egen kommune i 1908.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Ruien kraftverk

Ruien kraftverk er et kullkraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift  ved elva Scheldt 10 km ovenfor byen Oudenaarde i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 980 MW fordelt på fire gjenværende kokere / turbiner à hnhv 130 og 300 MW hver, mens to på 60 MW hver er stengt. Anlegget ble ferdig i årene 1958–1974, og ble fornyet med nye gassturbiner i 1988 og 2003. Brenselstypen er kull, naturgass og olje. kraftverket drives av Electrabel.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 1 862 800 tonn, mens det samme årets kvote var uavklart. Fra 2007 gikk utslippene merkbart ned.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Coal-Fired Plants in Belgium».
Coal-fired power plants - Global Energy Observatory. Besøkt 24. august 2020.
Seraing kraftverk

Seraing kraftverk er et kombinert gasskraftverk og oljekraftverk ved Liège i Valonia i det sørøstre Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 465 MW fordelt på 2+1  turbiner. Anlegget ble ferdig i 1994. Brenselstypen er naturgass og olje.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 1 280 000 tonn, mens kvoten var 975 000 tonn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».
Brugge-Herdersbrug gasskraftverk

Brugge-Herdersbrug gasskraftverk er et gasskraftverk ved Brugge i Vlandern i det nordlige Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 480 MW fordelt på 2+1 turbiner. Anlegget ble ferdig i 1998. Brenselstypen er naturgass. Operatøren er Electrabel.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 793 000 tonn, mens det samme årets kvote var 990 000 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».
Ringvaart kraftverk

Ringvaart kraftverk (Centrale Ringvaart) er et kraftverk med kombinert gass- og oljedrift ved Gent i Flandern i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 359 MW fordelt på 1+1 turbin. Anlegget ble ferdig i 1998. Brenselstypen er naturgass og olje. 


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».
Saint-Ghislain gasskraftverk

Saint-Ghislain gasskraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift ved Hainaut i Valonia i det sørlige Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 360 MW fordelt på 1+1  turbin. Anlegget ble ferdig i 2000. Brenselstypen er naturgass og subsidiært olje. Operatøren er Electrabel.


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».
Verbrand Brug gasskraftverk

Verbrand Brug gasskraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift i Flamsk Brabant i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 397 MW fordelt på to turbin på 262 MW og 135 MW. Anlegget ble ferdig i 1986–2001. Brenselstypen er naturgass.


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants in Belgium».
BASF Antwerpen kullkraftverk

BASF Antwerpen kullkraftverk er et kullkraftverk i havnebyen Antwerpen i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 380 MW fordelt på to  kokere. Anlegget forsyner BASFs kjemiske industrianlegg i Antwerpen med elektrisk kraft. Brenselstypen er kull.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 2 111 000 tonn, mot bare 345 000 tonn i 2007. Det fastsatte 2008-kvoten var på 2,374 mill tonn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Power Plants».
Claus kraftverk

Claus kraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og biomassefyring i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 1278 MW fordelt på 2 turbiner. Anlegget ble ferdig i 1977. Brenselstypen er naturgass og biomasse. 
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 1 727 200 tonn, mens det samme årets kvote var 1,036 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Belgium and the Netherlands».
Flevo kraftverk

Flevo kraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og oljedriftfyring i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 579 MW fordelt på 2 turbiner. Anlegget ble ferdig i 1968–1989. Brenselstypen er naturgass og olje. 


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Belgium and the Netherlands».
Lønngang

Lønngang er en hemmelig gang som forbinder to bygninger, eller som leder inn til skjulte rom som brukes til ulovlig virksomhet, eller tilfluktsrom ved forfølgelse. Lønngangen kan også lede ut av bygningen, slik at man kan komme og gå usett.
Døren til lønngangen skjules ved at den blendes inn i rommets vegger, eller utsmykninger som for eksempel en søyle. Store møbler som en bokhylle kan stå foran inngangen. Bokhyllen må da enten flyttes for hånd, eller det er montert en åpne-lukke mekanisme for å kunne bruke lønngangen. Lønnganger var tidligere ofte kostbare å bygge, og det finnes trolig relativt få lønnganger i norske bygg, sammenliknet med bygg i historisk sett mer velstående europeiske land.
Strukturer i undergrunnen har en egen tiltrekning grunnet at de er skjult for utsyn og deres innhold, hensikt, omfatning og endemål forblir ukjent. I århundrenes løp har mange slike strukturer blitt oppdaget ved en tilfeldighet, fra jernalderstrukturen Fogou i Cornwall, romerske strukturer og middelalderens kloakkløp til smuglertunneler, rømningstunneler, beleiringstunneler og lignende.
Lønnganger, mystiske tunneler eller hemmelige passasjer er et vanlig element i lokal folkeminnetradisjon særlig i Storbritannia (som har mange gamle festninger og bygninger) og på det europeiske fastlandet. Legender om eksistensen av slike hemmelige tunneler involverer ofte klostre, munker, og adelige gods. Det er usannsynlig at mange av de omtalte tunnelene faktisk eksisterte, hvilket er karakteristisk for deres vesen som hemmelige. Deres betydning ligger i hvorfor så mange like legender og fortellinger om disse lønngangene har oppstått. Et eksempel på legendarisk tunnel finnes i den danske byen Aalborg som det ble sagt gikk fra et nonnekloster, under fjorden, og til et annet kloster i nærheten av Sundby. Denne tunnelen skal ha hatt greininger til en gammel bro, to kirker, og til festningen Aalborghus. Det har også blitt sagt at en student en gang forsøkte å undersøke tunnelen, gikk inn, men ble aldri sett igjen.En del festninger hadde lønnganger for å kunne rømme gjennom. En slik er lokalisert ved Loudoun Castle i Ayrshire i Skottland. Det var en kort tunnel som gikk fra det gamle kjøkkenet og til en tunnellignende bro over elven Hag Burn. Hemmelige tunneler var et tveegget sverd ved at om man kan rømme ut, kan andre trenge seg inn. Et slikt eksempel finnes også: Da den unge kong Edvard III av England ble fengslet av Roger Mortimer, 1. jarl av March i Nottingham Castle gikk en liten gruppe væpnete tilhengere av kongen i 1330 gjennom en lang og hemmelige passasje som førte direkte inn i festningen, noe som førte til at de kunne overraske og ta Mortimer til fange.


== Galleri ==

		


== Eksempler på lønnganger i Norge ==
Dønnes kirke
Avaldsnes kongsgård


== Se også ==
Lønndør, skjult dør
Prestehull, gjemmested for prester


== Referanser ==
Kallo kraftverk

Kallo kraftverk er et gasskraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift i Belgia. Det har en installert produksjonskapasitet på 560 MW fordelt på to like store turbiner. Anlegget ble ferdig i 1976–1977. Brenselstypen er naturgass og olje.
De totale CO2-utslippene i 2008 var 278 900 tonn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Gas- and Oil-Fired Plants in Belgium and the Netherlands».
Amer kraftverk

Amer kraftverk (Essent NV Amercentrale) er et kullkraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 1275 MW fordelt på 3 turbiner à hnhv 30MW, 600 MW og 645 MW. Anlegget ble ferdig i 1980–1993. Brenselstypen er steinkull, naturgass og olje. 
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 4 349 000 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Amercentrale – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
IndustCards – «Coal-Fired Plants in the Netherlands».
Gelderland kraftverk

Gelderland kraftverk er et kullkraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 632 MW fordelt på 1+1 turbiner. Anlegget ble ferdig i 1981. Brenselstypen er steinkull, biomasse og olje. Operatøren er Electrabel. I 1995 var dette Europas største biomasse-koker i større kraftverkskala.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 3 258 700 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Coal-Fired Plants in the Netherlands».
Hemweg kraftverk

Hemweg kraftverk er et kullkraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 1330 MW fordelt på 3 turbiner à hnhv 135 MW, 508 MW og 680 MW. Sistnevnte enhet er superkritisk, og levert av Doosan. Anlegget ble ferdig i 1980–1993. Brenselstypen er steinkull, naturgass og olje. 
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 3 250 200 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Coal-Fired Plants in the Netherlands».
Doosan – «Doosan Steam Generators», side 20.
Maasvlakte kraftverk

Maasvlakte kraftverk er et kullkraftverk med kombinert gassdrift og oljedrift ved elva Maas i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 1040 MW fordelt på 2 turbiner à 520 MW. Anlegget ble ferdig i 1975. Brenselstypen er steinkull, naturgass og biomasse. Operatøren er energiselskapet E.ON.
Enheten Maasvlakte UCML har en tilleggskapasitet på 80 MW over 2+1 turbiner, og stod ferdig i september 2003.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 6 695 000 tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «Coal-Fired Plants in the Netherlands».
Thorvald Bindesbøll

Thorvald Bindesbøll (født 21. juli 1846 i København, død 27. august 1908 på Frederiksberg) var en dansk arkitekt og formgiver. Ugift. Thorvald Bindesbøll var sønn av arkitekt Michael Gottlieb Bindesbøll og Andrea Frederikke Andersen.
Allerede tidlig i barndommen viste han interesse for tegning og design ved bl.annet å lage broderimønstre for sine kvinnelige familiemedlemmer.
Bindesbøll studerte ved Kunstakademiet i perioden 1861-76 og ble utdannet arkitekt. Han studerte også kjemi ved Den Polytekniske Læreanstalt ved universitetet.
Han oppførte imidlertid få bygninger i løpet av sin karriere. 
Bindesbøll fikk større innflytelse som designer og kunsthåndverker enn som arkitekt. Han hadde et bredt spekter av interesser og arbeidet med dekorasjon av fasader, boktrykkerkunst/bokomslag, møbelkunst, broderimønstre m.m. Videre tegnet han  utkast til sølvtøy, lamper og lysekroner. Han står også bak glassmosaikkvinduer i Viborg domkirke.
Mest kjent er han i dag antagelig for sine bidrag innen det keramiske området. Han utviklet en egen stil innen det meste av det han arbeidet med og flere andre kunstnere ble inspirert av ham. 
Bindesbøll var representert ved flere internasjonale utstillinger, bl. annet Verdensutstillingen i Paris i 1900.Bindesbøll er oppført i Danmarks kulturkanon for sitt livsverk.Thorvald Bindesbøll-medaljen som har blitt delt ut siden 1981 er oppkalt etter Bindesbøll.
Bindesbøll er begravet på Frederiksberg Ældre Kirkegård.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Thorvald Bindesbøll på Kunstindeks Danmark / Weilbachs Kunstnerleksikon
Sheila Mello

Sheila Chesed de Almeida Mello (født 23. juli 1978 i São Paulo i Brasil) er en brasiliansk danser, skuespillerinne og modell.


== Eksterne lenker ==
(en) Sheila Mello på Internet Movie Database 
(en) Sheila Mello hos The Movie Database
Delesto gasskraftverk

Delesto gasskraftverk er et gasskraftverk i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 644 MW fordelt på 2 turbiner à henholdsvis 284 MW (Delesto 1, ferdig i 1994) og 360 MW (Delesto 2, ferdig utbygd i 1999). Brenselstypen er  naturgass. Operatøren er Akzo Nobel.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 1 969 500 tonn, mens det samme årets kvote var 1,642 mill. tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in the Netherlands».
Eems gasskraftverk

Eems gasskraftverk er et gasskraftverk ved Groningen i det nordlige Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 2767 MW fordelt på seks turbiner à 341 MW, én turbin à 590 MW, og en toppturbin på 131 MW. Anlegget ble ferdig i 1975–1996. Brenselstypen er naturgass. Operatøren er energiselskapet Electrabel.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 4 323 000 tonn, i tråd med dette årets kvote.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in the Netherlands».
Prima Donna (sang)

«Prima Donna»  er en sang skrevet og fremført av Lene Alexandra. Melodien ble fremført som den andre i den første delfinalen, sendt fra Ørlandet, i Melodi Grand Prix 2010. Melodien kvalifiserte seg ikke for videre deltakelse. «Prima Donna» ble utgitt som single av Sony Music i januar 2010.


== Referanser ==
Elsta gasskraftverk

Elsta gasskraftverk er et gasskraftverk i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 475 MW fordelt på 3+1 turbiner à 475 MW. Anlegget ble ferdig i 1998. Brenselstypen er  naturgass. Operatøren er energiselskapet AES og like ved anlegget ligger kjemianlegget Dow Benelux.
De totale CO2-utslippene i 2008 var ca. 1 709 700 tonn, mens det samme årets kvote var 1,542 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in the Netherlands».
Enecogen gasskraftverk

Må ikke forveksles med Encogen gasskraftverk i USA.Enecogen gasskraftverk  er et gasskraftverk under utbygging i Nederland. Det har en installert produksjonskapasitet på 870 MW fordelt på 2 turbiner à 435 MW. Anlegget blir ferdig i 2010–11. Brenselstypen er naturgass. Operatører er energiselskapene Eneco og DONG Energy.


== Eksterne lenker ==
IndustCards – «CCGT Plants in the Netherlands».