jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kvantefeltteori

Kvantefeltteori (engelsk QFT, Quantum field theory) er en fysisk teori som anvender kvantemekanikk på felter. Kvantefeltteori er basisen for store deler av moderne teoretisk fysikk, spesielt innen partikkelfysikk. Den ble utviklet blant annet av Paul Dirac, Vladimir Fock, Wolfgang Pauli, Sin-Itiro Tomonaga, Julian Schwinger, Richard Feynman og Freeman Dyson.
Kvantfeltteorien kombinerer den spesielle relativitetsteorien med kvantemekanikken, ved å tillate skapning og tilintetgjøring av partikler, dvs. overganger mellom  materie (med masse) og energi. Partiklene beskrives som ladning av felter, og krefter mellom partikler beskrives som utveksling av virtuelle partikler (virtuelle vekselvirkningsbosoner). Dette visualiseres ofte med Feynman-diagram, en beskrivningsmåte som ble oppfunnet av Richard Feynman.
Partikkelfysikkens standardmodell er en spesiell type kvantefeltteori – en såkalt gaugeteori – som beskriver den fundamentale strukturen hos materien og dens vekselvirkninger. Anvendelse av kvantefeltteori på elektromagnetiske felt leder til kvanteelektrodynamikk (QED, quantum electrodynamics) som også anvendes innen atomfysikk. Moderne kondenserte fasers fysikk bruker kvantefeltteori for å beskrive egenskaper, for eksempel for superledere. Innenfor kosmologi brukes kvantefeltteori for å beskrive engenskapene til det tidlige universet, for eksempel inflasjonsfasen.


== Se også ==
Partikkelfysikk
Kvantemekanikk
Standardmodellen


== Litteratur ==
Luis Alvarez-Gaume och Miguel A. Vazquez-Mozo, Introductory Lectures on Quantum Field Theory.
Michael E. Peskin och Daniel V. Schroeder, An Introduction to Quantum Field Theory (Westview Press, 1995) ISBN 0-201-50397-2
Lewis H. Ryder, Quantum Field Theory  (Cambridge University Press, 1985), ISBN 0-521-33859-X
Steven Weinberg, The Quantum Theory of Fields (Cambridge University Press, 1995-2000). Tre volymer: Vol. 1: Foundations (1995). Vol. 2: Modern Applications (1996). Vol. 3: Supersymmetry (2000).
Anthony Zee,  Quantum Field Theory in a Nutshell (Princeton University Press, 2003) ISBN 0-691-01019-6
Robert Kirby

Robert Kirby (født 16. april 1948, død 3. oktober 2009) var en britisk musiker og strengearrangør innen rock og folkemusikk. Han var mest kjent for sitt bidrag på Nick Drake-albumene Five Leaves Left og Bryter Layter, men har også arbeidet med Ralph McTell, Paul Weller og Elvis Costello. Kirby døde av naturlige årsaker i New York 3. oktober 2009, 61 år gammel.


== Konsert til ære for Nick Drake ==
2. juli 2005 holdt Kirby en konsert i Central Park, New York hvor han fremførte 18 av Nick Drakes sanger, med de originale arrangementene. Five Leaves Left ble fremført i sin helhet, i tillegg til utdrag av Bryter Later og Made to Love Magic.  Med seg hadde han gitaristen Josh Max og sangeren Julie James fra New York-gruppa The Maxes. Konserten hadde over 3000 tilskuere med Nick Drake-fans fra hele USA.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Robert Kirby på Internet Movie Database 
(en) Robert Kirby på Discogs 
(en) Robert Kirby på MusicBrainz
Fylkesvei 576 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 576 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 576 (Nordland)
Fylkesvei 576 (Rogaland)
Fylkesvei 576 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 591 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 591 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 591 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 591 (Østfold)
Kvanteelektrodynamikk

Kvantelektrodynamikk, QED er en teori innen fysikken som er basert på kvantefysikk og elektrodynamikk. Den anvender  kvantefeltteori på elektromagnetiske felt. Teorien ble utviklet blant annet av Richard Feynman, Sin-Itiro Tomonaga og Julian Schwinger. Disse tre fikk nobelprisen i fysikk for dette arbeidet i 1965.
Kvanteelektrodynamikken beskriver hvordan elektromagnetisk kraft formidles ved hjelp av fotoner. Den er en del av elektrosvak teori som beskriver svak kjernekraft og elektromagnetisme i et felles rammeverk.
Henanuniversitetet

Henanuniversitetet (kinesisk: 河南大学, pinyin: Henan Dàxué) er et offentlig universitet i byen Kaifeng i provinsen Henan i Folkerepublikken Kina.
Det ble grunnlagt i 1912, og er dermed et av de eldste universiteter av moderne type i Kina. Det het opprinnelig Preparatory School for Further Study in Europe and America. Senere fikk det navnet Zhongzhou-universitetet (1923), Henan Zhongshan-universitetet (1927), Henan provinsuniversitet (1930), og Henan nasjonaluniversitet (1942).
Ved utgangen av 1940-årene hadde det kommet opp i seks fakulteter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Homepage (engelsk)
Homepage (kinesisk)
Fylkesvei 876 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 876 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 876 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 876 (Vestfold)
Fylkesvei 885 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 885 i de følgende fylkene:

Finnmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 885 (Nordland)
Fylkesvei 885 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 923 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 923 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 923 (Rogaland)
Fylkesvei 923 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 923 (Vest-Agder)
Fylkesvei 926 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 926 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 926 (Rogaland)
Fylkesvei 926 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 926 (Vest-Agder)
Fylkesvei 926 (Østfold)
Fylkesvei 861 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 861 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 861 (Nordland)
Fylkesvei 861 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Troms (primær fylkesvei)
Fylkesvei 861 (Østfold)
Fylkesvei 873 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 873 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 873 (Rogaland)
Fylkesvei 873 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Raising Hell

Raising Hell er en konsertvideo med den britiske heavy-metalgruppen Iron Maiden, og ble gitt ut i september, 1994.
Videoen er en live-video der Iron Maiden kombinerer sin musikk med magikeren Simon Drakes show. Iron Maiden spiller sine sanger, og mellom dem gjør Drake forskjellige magiske triks. De fleste triksene gikk ut på at Drake skulle drepe sine vakre assistenter eller noen fra publikum. Dette gjorde han på visse groteske måter. Hele konserten avsluttes med at Drake drar med Bruce Dickinson inn i en tortur-boks (en. Iron Maiden) der han myrdes av de tusentalls spikere. Deretter hugger Iron Maidens maskot Eddie Dickisons hode av. Dette var også den siste konserten sangeren Bruce Dickinson hadde før han forlot bandet. Han returnerte i 1999.


== Sporliste ==
«Be Quick or Be Dead» – Dickinson, Gers
«The Trooper» – Harris
«The Evil That Men Do» – Smith, Dickinson, Harris
«The Clairvoyant» – Harris
«Hallowed Be Thy Name» – Harris
«Wrathchild» – Harris
«Transylvania» – Harris
«From Here to Eternity» – Harris
«Fear of the Dark» – Harris
«The Number of the Beast» – Harris
«Bring Your Daughter ... To the Slaughter» – Dickinson
«2 Minutes to Midnight» – Smith, Dickinson
«Afraid to Shoot Strangers» – Harris
«Heaven Can Wait» – Harris
«Sanctuary» – Harris, Di'Anno, Murray
«Run to the Hills» – Harris
«Iron Maiden» – Harris


== Eksterne lenker ==
(en) Raising Hell på MusicBrainz
Fylkesvei 486 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 486 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 486 (Oppland)
Fylkesvei 486 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 487 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 487 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 487 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 489 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 489 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 489 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 490 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 490 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 490 (Oppland)
Fylkesvei 490 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 741 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 741 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 741 (Nordland)
Fylkesvei 741 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 630 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 630 i de følgende fylkene:

Sogn og Fjordane (primær fylkesvei)
Fylkesvei 630 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 671 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 671 i de følgende fylkene:

Møre og Romsdal (primær fylkesvei)
Fylkesvei 671 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 673 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 673 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 673 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 675 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 675 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 675 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 675 (Vest-Agder)
Fylkesvei 675 (Vestfold)
Fylkesvei 676 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 676 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 676 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Verdensrankingen i snooker 1999/2000

Verdensrankingen i snooker 1999/2000 er verdensrangeringen av de 32 beste snookerspillerne i verden for sesongen 1999/2000. 
Rangeringen er basert på prestasjonene spillerne gjorde de to foregående sesongene, altså sesongene 1997/1998 og 1998/1999.


== Rankingen ==


== Kilder ==
Oppsett hos cajt.pwp.blueyonder.co.uk
Macula

Macula har flere betydninger:

Macula lutea, den gule flekk i øyet
Macula (planetærgeologi), innen planetærgeologi, et mørkt område på overflaten til en planet eller måne
Macula (arkeologi), begrep innen luftbildearkeologi
En dødssynd innen katolisismen
Fylkesvei 603 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 603 i de følgende fylkene:

Sogn og Fjordane (primær fylkesvei)
Fylkesvei 603 (Akershus)
Fylkesvei 603 (Sogn og Fjordane) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 603 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 603 (Vestfold)
Fylkesvei 658 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 658 i de følgende fylkene:

Møre og Romsdal (primær fylkesvei)
Fylkesvei 658 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 658 (Vest-Agder)
Fylkesvei 8

I Norge fantes fylkesvei 8 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 8 (Aust-Agder)
Fylkesvei 8 (Buskerud)
Fylkesvei 8 (Hordaland)
Fylkesvei 8 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 8 (Nordland)
Fylkesvei 8 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 8 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 8 (Vest-Agder)De har fra 2019 andre nummer.
Fylkesvei 140 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 140 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 140 (Aust-Agder)
Fylkesvei 140 (Buskerud)
Fylkesvei 140 (Oppland)
Fylkesvei 140 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Pekingkonvensjonen

Pekingkonvensjonen av 18. oktober 1860 var en tilleggsavtale til  Tianjintraktaten, der fremmedmaktene etter andre opiumskrig påla Kina ytterligere forpliktelser. 
Kina måtte åpne også Tianjins havn for oversjøisk handel, og tillate utenlandske flåteenheter fri fart på sine elver, og tillate sine egne borgere å emigrere på britiske skip. 
Dessuten måtte Kina betale krigsskadeerstatninger på ytterligere 16 millioner liang og dessuten innrømme generell tolfrihet for tekstilimporten. Kina måtte også avstå halvøya Kowloon til den britiske kronkolonien Hongkong.
Deler av Ytre Mandsjuria ble overført til Det russiske rike. Russerne fikk Ussuri kraj, en del av det moderne Primorje, et område som tilsvarer den gamle mandsjuiske provins Øst-Tartaria. 


== Litteratur ==
Jonathan D. Spence: Chinas Weg in die Moderne. München 2001.  ISBN 3-423-30795-1
Fylkesvei 566 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 566 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 566 Hordaland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 566 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 962 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 962 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 962 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Drew University

Drew University er et lite, privat universitet i Madison i New Jersey i USA. Universitetet er i dag løst tilknyttet Metodistkirken i USA, og kirkens arkiver og historieinstitutt ligger på campus.
Det ble opprettet som Drew Theological Seminary i 1867 av jernbaneutbyggeren Daniel Drew. Universitetet ekspanderte særlig fra 1928 som College of Liberal Arts.  Med unntak av en periode i mellomkrigstiden hadde kvinner adgang til Drew. Det ble tilbudt studier på masternivå fra 1955.
Det er (2006) i alt 2 647 studenter ved Drew, og skolepengene var US$ 33 068 i 2006 og US$ 34 230 i 2007 – de høyeste i New Jersey. Det er obligatorisk med privat PC, og dette kravet ble innført allerede i 1984, da skolen som den første i USA innførte PC i undervisningen.
Studier tilbys helt opp til doktorgradsnivå (Ph.D).

College of Liberal Arts tilbyr 27 lavere grads kurs i de klassiske humanistiske, sosialvitenskapelige og naturvitenskapelige basisfagene.
Caspersen School of Graduate Studies tilbyr mastergradskurs innen de klassiske basisfagene, business management, orientalske språk, jødiske studier, holocaust-studier, europeiske studier, miljøfag og skriving.
Graduate Division of Religion tilbyr en rekke teologiske og religionsvitenskapelige mastergradskurs.
Drew Theological School er åpen for studenter fra alle kirkesamfunn.Det ligger også en botanisk hage sør på campus – Florence and Robert Zuck Arborteum, anlagt i 1980.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Drew University – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Caspersen School of Graduate Studies
Fylkesvei 964 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 964 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 964 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 965 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 965 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 965 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 6718

Fylkesvei 6718 (Fv6718) går mellom Uglem og Uglan i Selbu. Veien er 1,4 km lang.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 966 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SelbuUglanvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6718
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 966 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 966 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 966 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 967 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 967 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 967 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 750 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 750 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 750 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Flamme

En flamme er et produkt av en høyst eksoterm reaksjon (for eksempel forbrenning). Det er den synlige (lysemitterende) delen av en brann. 
En flammes farge og temperatur avhenger av hvilken type drivstoff som brukes i forbrenningen, som f.eks. når en lighter holdes mot et stearinlys. Den tilførte varmen gjør at molekylene i drivstoffets veke vil fordampe. I denne tilstanden kan de lett reagere med oksygen i luften, hvilket avgir nok varme i den påfølgende eksoterme reaksjonen til å fordampe enda mer drivstoff, og dermed opprettholde en jevn flamme. Den høye flammetemperaturen ødelegger de fordampede drivstoffmolekylene, noe som skaper forskjellige uferdige forbrenningsprodukter og frie radikaler, og disse restene reagerer deretter med oksidanten som er involvert i reaksjonen. Tilstrekkelig energi i flammen vil stimulere elektronene i de uforbrente produktene, hvilket fører til en emisjon av synlig lys (se graf under for en beskrivelse av hvilke spesifikke radikalarter som produserer de ulike fargene). Når forbrenningstemperaturen til en flamme stiger, (dersom flammen inneholder små partikler av ubrent karbon eller annet materiale) vil også den gjennomsnittlige energien i den elektromagnetiske strålingen som skapes av flammen øke (se svart legeme).
I tillegg til oksygen finnes det andre oksidanter som kan brukes til å produsere en flamme. Brennende hydrogen i klor skaper en flamme, og i prosessen emitteres det gassaktig hydrogenklorid (HCl) som forbrenningsprodukt. En annen av mange mulige kjemiske kombinasjoner er hydrazin og nitrogentetraoksid, som er  hypergolisk og ofte brukt i rakettmotorer.
Den kjemiske kinetikken som oppstår i flammen er meget kompleks og involverer normalt et stort antall kjemiske reaksjoner og mellomliggende arter, hvorav flesteparten er radikaler. For eksempel bruker det velkjente skjemaet for kjemisk kinetikk, GRI-Mech
, tilsammen 53 arter og 325 elementære reaksjoner for å beskrive forbrenning av naturgass. 
Det finnes forskjellige metoder for å distribuere de nødvendige forbrenningskomponentene i en flamme. I en diffusjonsflamme blandes oksygen og drivstoff inn i hverandre, og en flamme oppstår når de to grunnstoffene møtes. I en forblandet flamme blandes oksygen og drivstoff på forhånd, hvilket resulterer i en annerledes flammetype. Flammer fra stearinlys (en diffusjonsflamme) drives ved en fordampning av drivstoffet som stiger i en laminær strømning av varm gass som deretter blander seg med omgivelsenes oksygen og forbrenner.


== Referanser ==
Fylkesvei 757 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 757 i de følgende fylkene:

Nord-Trøndelag (primær fylkesvei)
Fylkesvei 757 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 757 (Telemark)
Bjørn Bjørneboe

Bjørn Ingvald Bjørneboe (født 1. februar 1940 i Kristiansand) er en norsk prest, billedkunstner og bokillustratør.
Bjørn Bjørneboe tok teologisk embetseksamen ved Det teologiske menighetsfakultet i 1968 og ble ordinert prest i den norske kirke i 1970. Han hadde sammenhengende prestetjeneste som henholdsvis residerende kapellan i Bjarkøy i Troms og prest i Nidaros domkirke fram til 1990 da han søkte avskjed for å vie seg helt til arbeidet med billedkunst. 
Bjørn Bjørneboe har ingen formell kunstutdannelse, men debuterte på Statens Høstutstilling i 1966 da han var midtveis i sine teologiske studier. I 1977 ble han stemmeberettiget medlem av NBK (Norske Billedkunstnere). Bjørn Bjørneboe har mottatt en rekke stipender og hatt rundt 25 separatutstillinger. Han har også illustrert over 20 bøker og musikkhefter og mottatt flere priser, blant annet for Årets vakreste bok. Bildene har ofte motiver fra Bibelen og kristen eller jødisk symbolikk. 
Bjørn Bjørneboe er nevøen til forfatteren Jens Bjørneboe.


== Bokillustrasjoner ==
Lista viser et utvalg av bøker som Bjørn Bjørneboe har illustrert.

1976: Willy Abildsnes og Børre Knudsen: Det hellige bryllup – sanger – musikknoter
1980: Eysteinn Ásgrímsson (Broder Eysteinn): Lilja – gjendikting ved Knut Ødegård, utgitt på Tiden forlag
1982: Einarr Skúlason: Geisli – gjendikting ved Knut Ødegård, gjenutgitt i 2003
1985: Alfred Hauge: Vegen til det døde paradiset . Universitetsforlaget
1987–1988: Olav Duun: Juvikfolke
1986: Sven Kærup Bjørneboe: Våre spor slettes ut – et essay? en besvergelse
1991: Poetenes evangelium –  Jesu liv i norske dikt – en antologi – ved Håvard Rem, utgitt på Bokklubbens Lyrikkvenner
1995: Jens Bjørneboe: Mitt hjerte	 – dikt i utvalg av Bjørn Bjørneboe, utgitt på Pax forlag
2002: Kaj Skagen: Livets tre – legender	
2007: Egil Eikseth: Fra veikant til katedral – epistler – Luther forlagPlateillustrasjonPer Fridtjov Bonsaksen: New Church Music from the Nidaros Cathedral (1993)
Morten Harket: Poetenes Evangelium (1993)
Børre Knudsen: Prektig flammer paktens bue (2015)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kort biografi og bildeeksempler
CV hos Kunstnernes inormasjonskontor
Flere bildeeksempler
Fylkesvei 774 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 774 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 774 (Nord-Trøndelag) (primær fylkesvei)
Fylkesvei 774 (Rogaland)
Fylkesvei 774 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 774 (Østfold)
Fylkesvei 801 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 801 i de følgende fylkene:

Nordland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 801 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 801 (Telemark)
Fylkesvei 801 (Vest-Agder)
Fylkesvei 802 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 802 i de følgende fylkene:

Nord-Trøndelag (primær fylkesvei)
Nordland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 802 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 802 (Telemark)
Fylkesvei 802 (Vest-Agder)
Fylkesvei 803 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 803 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 803 (Nordland)
Fylkesvei 803 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 803 (Telemark)
Fylkesvei 803 (Vest-Agder)
Ragnar Knoph

Ragnar Johan Gyth Knoph (født 24. oktober 1894 i Kristiania, død 25. desember 1938 i København) var en norsk jurist og professor i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo fra 1922. Knoph har hatt en betydelig innflytelse på norsk rettsutvikling gjennom sitt virke, og hans bok Oversikt over Norges rett blir fortsatt holdt à jour og brukt som innføringslitteratur i en rekke juridiske emner ved norske universiteter.


== Bibliografi ==
Hensiktens betydning for grensen mellom rett og urett (1921)
Forelesninger over sjørett (1926)
Funksjonæropfinnelsen (1928)
Norsk arverett (1930)
Oversikt over Norges rett (1934)
Åndsretten (1936)
Rettslige standarder (utgitt posthumt i 1939)


== Litteratur ==
Om Knophs liv og virke, se den danske juristen Jens Evalds bok: Ragnar Knoph – en juridisk biografi (ISBN 87-574-0595-6).


== Referanser ==
USF Verftet

USF Verftet er en 12 000 m² stor kunst- og kulturarena i Bergen som inneholder arealer for produksjon og formidling med til sammen 120 virksomheter fordelt på alle fagfelt innen kunst og kultur. Kulturhuset har fem scener for musikk, teater, dans og film, 80 atelierer for kunstnere, samt kontorer og andre lokaler for både offentlige og private kulturaktører. Virksomheten drives av Stiftelsen Kulturhuset USF, og er Norges største kulturhus.
Lokalene var tidligere benyttet som skipsverft – Georgernes Verft – med røtter tilbake til 1784.
Scenene på USF er:

Sardinen USF
Studio USF
Røkeriet USF
Cinemateket USF
Visningsrommet USFVirksomhetene omfatter: 

Musikk – profesjonelle musikere, komponister, øvingslokaler, studiodrift, festivaler, opplæring, management og organisasjoner for regional og internasjonal formidling
Dans – undervisning og kompetanseutvikling
Teater – hovedvekt på formidling
Film – undervisning, rekruttering, kino, organisasjoner, festivaler og alle fagfelt innen profesjonell produksjon av film, reklamefilm, musikkfilm, kortfilm, animasjon, organisasjoner for regional utvikling og formidling m.m.
Kunst – profesjonelle utøvere og formidlere innen alle kunstsjangere
Design – profesjonelle virksomheter innen møbeldesign, webdesign, lysdesign, grafisk design og interiørdesign
Litteratur – profesjonelle forfattere og undervisning på høgskolenivå
Internasjonalisering – atelierer og leiligheter for gjestende internasjonale kunstnere


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Cinemateket USF i Bergen
Jo Hov

Jo Hov (født 6. juli 1941) er en norsk jurist og professor emeritus i rettsvitenskap ved Universitetet i Oslo. Han arbeidet særlig innen feltene sivilprosess og straffeprosess og hans lærebøker er per våren 2018 fortsatt pensum i avtalerett, formuerett og sivilprosess ved juridisk fakultet i Oslo.  
I 2019 ble Jo Hov en sentral aktør i den såkalte pensum-krangelen ved UiO. Bakgrunnen for krangelen var at professor Anne Robberstad innvirket til å fjerne Jo Hovs lærebok fra UiO sin liste over anbefalt pensumlitteratur i faget sivilprosess. Robberstad hadde nylig utgitt en konkurrerende pensumbok i samme emne. Advokat Christian Reuch ble av JSU (Juridisk studentutvalg) hentet inn for å gi en betenkning om Hovs bok og konkluderte med at den oppfylte læringskravene. I 2022 konkluderte Sivilombudet i en uttalelse at Robberstad hadde vært inhabil i sin innvirkning på å fjerne Hovs bok.


== Bibliografi ==
Rettsforlik (1976) – doktorgradsavhandling
Avtalerett (1980)
Påtalemyndighetenes organisasjon og kompetanse (1983)
Fornærmedes stilling i straffeprosessen (1983)
Rettergang i sivile saker (1991)
Avtaleslutning og ugyldighet (1995)
Avtalebrudd og partsskifte (1997)
Rettergang (2000)
Alminnelig avtalerett (2009). I samarbeid med Alf Petter Høgberg
Oversikt over avtaleretten (2009). I samarbeid med Alf Petter Høgberg
Rettergang (2010) Ny og omarbeidet utgave.
Innføring i prosess (2010) (2 bd.)
Obligasjonsrett (2017). I samarbeid med Alf Petter Høgberg
Rettergang i sivile saker (2017)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jo Hov i BIBSYS(no) Publikasjoner av Jo Hov i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin