jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Papilio xuthus

Papilio xuthus er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever på Hawaii og øst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio xuthus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio xuthus Linnaeus, 1767


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio xuthus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio xuthus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio xuthus hos ITIS 
(en) Papilio xuthus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio xuthus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio xuthus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio xuthus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio xuthus – www.nic.funet.fi/
Folketingsvalget 2007

Folketingsvalget tirsdag 13. november 2007 ble utskrevet Folketingets talerstol av Danmarks statsminister Anders Fogh Rasmussen onsdag 24. oktober 2007. Valget var det 66. folketingsvalget i Danmark. Valget fikk følgende resultat.


== Partier ==


=== Danmark ===


=== Færøyene ===


=== Grønland ===


== Partier som arbeidet for å stille opp ==
Centrum-Demokraterne manglet ved valgets utskrivelse 2 000-3 000 underskrifter for å kunne stille liste. Dermed kunne CDs eneste folketingsmedlem, tidligere DF-medlem Louise Frevert, ikke bli gjenvalgt til folketinget.
Liberalisterne – Frihed og Velstand manglet ca. 15 000 underskrifter.Da kom en rekke mindre kjente partier, som fikk godkjente underskriftslister.Der skulle 19 341 gyldige underskrifter til, (1/175 av de gyldige stemmene fra forrige folketingsvalg) før et parti kunne stille opp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statsministerens begrundelse for at udskrive Folketingsvalg 2007
Lov om valg til Folketinget
Papilio zalmoxis

Papilio zalmoxis er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i Afrika, i de tropiske områdene.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio zalmoxis tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio zalmoxis Hewitson, 1864


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio zalmoxis i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio zalmoxis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio zalmoxis hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio zalmoxis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio zalmoxis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Druryia) zalmoxis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio zalmoxis – www.nic.funet.fi/
Ostia Antica

Ostia Antica var havnebyen i antikkens Roma. Byen lå ved munningen av elven Tiber, og var angivelig grunnlagt av Ancus Marcius, Romas femte konge.
Da Romerriket ble oppløst, forfalt Ostia, og byen ble forlatt på 800-tallet, blant annet på grunn av arabiske sjøangrep. I middelalderen ble stein fra Ostias ruiner brukt til flere andre bygg. 


== Litteratur ==
Aldrete, Gregory S. (2004): Daily Life in the Roman City: Rome, Pompeii, and Ostia, The Greenwood Press Daily Life Through History Series.
Hermansen, Gustav (1982): Ostia: Aspects of Roman City Life. The University of Alberta Press
L'Orange, H.P. (1903-1983) (1978). Oldtidens bygningsverden. Oslo: Dreyer. ISBN 8209016679. 


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Ostia Antica – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ostia Antica (archaeological site) – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Penedès

Penedès Denominació d'Origen er et vindistrikt i Catalonia i Spania. Distriktet ligger umiddelbart vest for Barcelona, med byen Vilafranca del Penedès som sentrum. Distriktet er mest kjent for sin musserende cava, men produserer også hvitviner og en del rødvin.


== Historie ==
Arkeologiske funn bekrefter at vinframstilling har en lang forhistorie i området – sannsynligvis tilbake til fønikiske bosettinger i 6. århundre f.Kr.
Distriktet hadde stor vineksport også under maurernes herredømme i middelalderen, og på 1800-tallet åpna det seg nye, store markeder for vin fra Penedès i forbindelse med spansk kolonisasjon i Sør-Amerika.
På slutten av 1800-tallet opplevde også Penedès ødeleggende angrep av phylloxera. Det førte til at vinbøndene skifta ut tradisjonelle sorter med mer resistente hvite, og i sin tur til at produksjonen av cava kom i gang fra 1870-tallet. Seinere er røde sorter kommet tilbake i visst monn, men utgjør fortsatt en underordna del av arealet.


== Druesorter ==
Vinmarkene strekker seg fra det lavtliggende slettelandet i Baix Penedès opp mot de høgereliggende åsene i Alt Penedès, og oppviser dermed en uvanlig stor variasjon i sortsutvalg.
Nede på den varme og relativt nedbørrike kystsletta finner en typisk spanske svarte druer som (Garnacha, Tempranillo, Cabernet Sauvignon og Cariñena, mens Xarel·lo og Macabeo dominerer i innlandet. Vinbøndene i Penedès er kjent for å eksperimentere med planting av franske og tyske sorter, derfor kan en finne betydelige innslag av Muscat d’Alexandrie, Chenin Blanc og Chardonnay, såvel som Riesling og Gewürztraminer. i Alt Penedès finner en vinmarker helt opp til 800 moh., og her er den lokale Parellada den dominerende sorten.


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside for Penedès "Denominación de Orígen"
Papilio zelicaon

Papilio zelicaon er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever på vestkysten av Nord-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio zelicaon tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio zelicaon Lucas, 1852


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio zelicaon i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio zelicaon i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio zelicaon hos ITIS 
(en) Papilio zelicaon hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio zelicaon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio zelicaon – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio zelicaon – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio zelicaon – www.nic.funet.fi/
Attføringsbedrift

En attføringsbedrift tilbyr primært attføringstjenester for å få mennesker tilbake til jobb, og kan bistå alle mennesker med varierende grad av yrkeshemming, inkludert langtidssykemeldte, sosialhjelpsmottagere, langtidsledige og uføretrygdede.
En attføringsbedrift arbeider systematisk etter flere variabler, og har et nært samspill med NAV. Det er blant annet NAV lokalt som formidler personer til ulike tiltak i en attføringsbedrift. Gjennom slike arbeidsmarkedstiltak foretar attføringsbedriften en helhetlig tilnærming til hver enkelt person, og fremstår da som tiltaksarrangør for arbeidsmarkedstiltaket.
Slike arbeidsmarkedstiltak kan inkludere hjelp til å finne et egnet arbeid basert på egen kompetanse, ressurser og interesser gjennom avklaring, motivasjonsarbeid og arbeidstrening internt i attføringsbedriften eller på en ekstern bedrift i samarbeid med attføringsbedriften.


== Eksterne lenker ==
NHO Attføringsbedriftene
Inferno i flammer

Inferno i flammer (originaltittel: The Towering Inferno) er en amerikansk drama- og katastrofefilm fra 1974 med Steve McQueen og Paul Newman i hovedrollene. Regi er ved John Guillermin. Filmen er basert på de to bøkene The Tower, av Richard Martin Stern, og The Glass Inferno, av Thomas N. Scortia og Frank M. Robinson. 
Filmen vant tre Oscar-priser og to Golden Globe.


== Handling ==
San Franciscos horisont domineres av The Glass Tower, verdens høyeste skyskraper på 138 etasjer. Den stolte bygningen venter på sin storslåtte åpningsseremoni. 300 av byens prominente personer er tilstede for å bivåne innvielsen av bygningen som inneholder 83 etasjer med kontorer og ytterligere 50 etasjer med leiligheter, og aller øverst en luksuriøs restaurant og nattklubb. Seremonien begynner i øverste etasje, men samtidig skjer en kortslutning i det elektriske anlegget i 81 etasje som utløser en brann. Brannen sprer seg så raskt at hele San Franciscos brannstyrke må settes inn. Etterhvert som det blir klart at brannen ikke kan kontrolleres må det avgjøres hvordan de 300 gjestene i toppetasjen skal evakueres fra bygget.


=== Om filmen ===
Filmen vant tre Oscar i 1975 og var totalt nominert i åtte kategorier. Samme år vant filmen to Golden Globes (Best Supporting Actor – Motion Picture (Fred Astaire), og Most Promising Newcomer – Female (Susan Flannery). Den vant også flere andre filmpriser både i USA og internasjonalt.
Filmen fikk gode kritikker og ble også en publikumssuksess.


== I rollene ==
Steve McQueen .... Chief Michael O'Hallorhan
Paul Newman .... Doug Roberts
William Holden .... James Duncan
Faye Dunaway .... Susan Franklin
Fred Astaire .... Harlee Claiborne
Susan Blakely .... Patty Simmons
Richard Chamberlain .... Roger Simmons
Jennifer Jones .... Lisolette Mueller
O.J. Simpson .... Harry Jernigan
Robert Vaughn .... Sen. Gary Parker
Robert Wagner .... Dan Bigelow
Susan Flannery .... Lorrie
Scott Newman (Paul Newmans sønn) ...ung brannmann med høydeskrekk.
Sheila Matthews as Paula Ramsey
Jack Collins as Mayor Robert Ramsey
Gregory Sierra as Carlos the bartender
Don Gordon as Kappy
Norman Grabowski as Flaker


== Eksterne lenker ==
(en) Inferno i flammer på Internet Movie Database 
(no) Inferno i flammer hos Filmfront 
(sv) Inferno i flammer i Svensk Filmdatabas 
(da) Inferno i flammer i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Inferno i flammer på Allociné 
(nl) Inferno i flammer på MovieMeter 
(en) Inferno i flammer på AllMovie 
(en) Inferno i flammer på Turner Classic Movies 
(en) Inferno i flammer på Rotten Tomatoes 
(en) Inferno i flammer på Box Office Mojo 


=== Nett-TV ===
Filmtrailer
Mediegymnaset

Mediegymnaset er en privat, videregående skole i Noroff-gruppen. Skoletilbudet finnes i

Oslo
Stavanger
Kristiansand
FredrikstadSkolen er en helhetlig medieskole som kun har programfaget Medier og kommunikasjon.
Mediegymnaset følger offentlige læreplaner og kunnskapsløftet.
Elever som fullfører skolen får studiekompetanse og har derfor muligheten til å søke seg inn på høyere utdanning.
Skolen har en egenandel på 1000 kr i måneden.
På skolen får elevene en laptop som de disponerer alle tre årene, dette et viktig verktøy som brukes i de fleste timer.
Into the Night

Into the Night er en amerikansk action-krim-komedie fra 1985 regissert av John Landis. Hovedrollene spilles av Jeff Goldblum og Michelle Pfeiffer.


== Handling ==
Ed Okin (Jeff Goldblum) er en vanlig fyr med søvnproblemer, kjedelig jobb og en utro kone. En kveld møter han imidlertid den mystiske kvinnen Diana (Michelle Pfeiffer), som er på flukt fra noen iranere, og dermed blir hans liv totalt forandret. Diana fører ham ut i en lystig og farlig jakt hvor utfallet enten er masse penger eller døden. Det viser seg at iranerne som forfulgte Diana er tidligere SAVAK-agenter som tidligere jobbet for Sjahen av Iran, og som nå jakter på en prisløs smaragd som hun nettopp hadde smuglet inn til landet. I tillegg til dette kobles også FBI inn.


== I rollene ==
Jeff Goldblum
Michelle Pfeiffer
Richard Farnsworth
Irene Papas
Dan AykroydHele 18 filmregissører har små biroller i filmen, inkludert John Landis, David Cronenberg og Lawrence Kasdan. Musikeren David Bowie har også en mindre rolle.


== Eksterne lenker ==
(en) Into the Night på Internet Movie Database 
(no) Into the Night hos Filmfront 
(sv) Into the Night i Svensk Filmdatabas 
(da) Into the Night i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Into the Night på Allociné 
(en) Into the Night på AllMovie 
(en) Into the Night på Turner Classic Movies 
(en) Into the Night på Rotten Tomatoes 
(en) Into the Night på Box Office Mojo
Ingieråsen ungdomsskole

Ingieråsen ungdomsskole er en ungdomsskole beliggende på Kolbotn i Nordre Follo kommune. Den ble bygget i 1959 og er senere rehablitert flere ganger.


== Rehabilitering ==
Skolen er rehabilitert flere ganger. Den første var ferdig i 1986. Da ble vinterhagen midt i bygget gjort om mediatek og alle vinduene skiftet.
Mellom 2002 og 2004 ble de største rehabiliteringene utført, med blant annet nye gymgarderober, ventilasjonsanlegg, kjøkken med kantine og desentraliserte toaletter.
Arkitektene har beholdt 60 talls stilen med blant annet originalt trepanel på veggene innvendig. Administrasjonsdelen ble oppusset i 2012
I 2010 ble hovedinngangspartiet byttet ut.


== Rektorer ==
Gjennom årene har skolen hatt åtte rektorer:

Kristian Dørum
Didrik Ferkingstad
Leiv Eriksson
Odd Johnsen
Kjersti Borgen
Dag Eriksen
Inger Merete Benum
Kjersti Barca (fra august 2005)
Erling BerrumFlere kjente personer har vært elever ved skolen, og den mest kjente av dem er kanskje forfatteren Jostein Gaarder.
Iskald hevn

Iskald hevn (originaltittel: The Eiger Sanction) er en amerikansk action-thriller fra 1975 regissert av Clint Eastwood (også hovedrolle). Filmen handler om en pensjonert leiemorder som blir presset til å ta et siste oppdrag. Målet er en dobbeltagent som oppholder seg i Europa og som ingen helt vet identiteten til. Sentrale biroller spilles av George Kennedy, Vonetta McGee og Jack Cassidy. Manus er basert på Trevanians roman The Eiger Sanction (1972).


== Handling ==
Jonathan Hemlock er en pensjonert leiemorder som har startet et roligere liv som foreleser og kunstsamler. Han blir brått tvunget ut av den rolige tilværelsen av sin tidligere oppdragsgiver «Dragon». Dragon er en tidligere nazist og albino som er tvunget til å leve i skumringen og blir holdt i live av hyppige blodoverføringer. Hemlock gir omsider etter for sin tidligere sjef og går med på eliminere en livsfarlig dobbeltagent som har myrdet en agent han kjente.
Etter et treningsopphold i Arizona går ferden til Sveits. Der begir han seg ut på en dristig ekspedisjon sammen med et fjellklatrer-team som skal bestig Eiger. Et av team-medlemmene er mannen han jakter på, men identiteten hans er ukjent.   


== Om filmen ==


=== Popularitet og økonomi ===
Iskald hevn ble ingen stor publikumssuksess i USA, hvor den innbrakte $14,2 millioner og havnet på 22-plass over de mest innbringende filmene i 1975.Produksjonskostnadene er estimert til $9 millioner.


=== Anmelderne ===
Den fikk blandet til god mottakelse av anmelderne, noe som gjenspeiles i at den har fått 73 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmkritikeren Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin har gitt den den 1,5 av 4 stjerner i sin Movie Guide.Den har fått 3 av 5 stjerner i Den store film- og videoguiden.


=== Innspilling ===
Den ble innspilt sommeren og høsten 1974. Opptakene ble gjort på og omkring fjellet Eiger i Zurich, Monument Valley i Arizona, Zion National Park i Utah og i Carmel-by-the-Sea og Monterey i California.


== I rollene ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Iskald hevn på Internet Movie Database 
(no) Iskald hevn hos Filmfront 
(sv) Iskald hevn i Svensk Filmdatabas 
(da) Iskald hevn i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Iskald hevn på Allociné 
(nl) Iskald hevn på MovieMeter 
(en) Iskald hevn på AllMovie 
(en) Iskald hevn på Turner Classic Movies 
(en) Iskald hevn på Rotten Tomatoes 
(en) Iskald hevn på Metacritic
Villanúa

Villanúa er en by som ligger i Aragón i Spania, 87 km fra Huesca. Den er nær elven Aragón, og ligger ved pilegrimsveien til Santiago de Compostela. Byen har 475 innbyggere (2014). 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Villanúa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Oljesyre

Oljesyre er en enumettet omega-9 fettsyre som finnes i ulike dyre- og plantekilder. Det har formelen C18H34O2 (eller CH3(CH2)7CH=CH(CH2)7COOH). Den mettede formen av denne syren er stearinsyre. 
Oljesyre utgjør 55–80% av olivenolje (men det kan være bare 0,5–2,5% som faktisk er frie fettsyrer) og 15–20% av druekjerneolje og tindvedolje.


== Referanser ==
Polyfenol

Polyfenoler er en gruppe av kjemiske substanser som finnes i planter. De kjennetegnes ved at de har mer enn én fenolgruppe per molekyl. Polyfenoler blir normalt delt videre inn i hydrolyserbare tanniner, hvilket er estere av gallussyre og glukose og andre sukkere; og fenylpropaner, slik som ligniner,  flavonoider og kondensert tannin.


== Kjemi ==


=== Klassifisering og nomenklatur ===
Inndelingen av polyfenoler i tanniner, ligniner og flavonoider kommer av de mange enkle polyfenolproduktene som utledes fra sekundært plantestoffskifte av shikimsyre, så vel som klassiske inndelinger basert på den relative viktigheten av hvert basiskomponent i de forskjellige studieretningene. Tanninkjemi har sitt opphav i viktigheten av det eponyme tanninet i garveindustrien; ligniner i kjemien av jord- og plantestruktur; og flavonoider i kjemien av planters sekundære stoffskifter for planteforsvar, og blomstenes farge (f.eks. fra antocyaniner).

Polyfenoler grupperes og klassifiseres også etter type og antall fenoliske undergrupper som finnes. Mer enn én undergruppe kan eksistere for et gitt polyfenol.


== Referanser ==
Møllestein

Møllesteiner blir brukt i vindmøller og vannmøller, inkludert tidemøller, for knusing av hvete eller andre kornsorter. En møllestein atskiller seg fra en kvernstein ved størrelse, men også materiale og form. Møllesteiner er først og fremst større enn kvernsteiner. 

		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Millstones – kategori av bilder, video eller lyd på Commons