jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Rune F. Hjemås

Rune Fånes Hjemås (født 26. mars 1982) er en norsk forfatter og redaktør bosatt i Trondheim.
Han debuterte i 2008 med Eg er ikkje redd, eg er ikkje redd, en samling prosatekster, og fulgte opp med novellesamlingen Indianarar i 2009. Våren 2012 debuterte han som lyriker med diktsamlingen Det er ikke vår, det er global oppvarming. Hans første roman, Aurora, kom ut i 2018.
Hjemås har mastergrad i rettsvitenskap fra Universitetet i Oslo og utdannelse fra Skrivekunstakademiet i Bergen. Ved siden av bøker skriver han for ulike aviser og tidsskrift, og var fast bidragsyter i Klassekampens serie med bokessay. Han er dessuten aktiv som mentor for unge skrivende på nettstedet Trafo, og var i 2011 medredaktør for nettstedets jubileumsantologi.
I 2013 startet Hjemås miniforlaget Beijing Trondheim sammen med forfatterkollega Mathias R. Samuelsen. De to er også redaktører for en serie gjendiktninger av amerikansk samtidspoesi som utkommer på Samlaget.
Hjemås er fra mai 2018 beboer i Trondheim kommunes forfatterbolig, Adrianstua. Han mottok Trondheim kommunes bykunstnerstipend for 2019.


== Bibliografi ==
Bøker

Eg er ikkje redd, eg er ikkje redd – prosa (2008)
Indianarar – noveller (2009)
Det er ikke vår, det er global oppvarming – dikt (2012)
Orkester – prosa (2016)
Et lite skritt for mennesket. Fotografier (1985–2018) – prosa (2016)
Aurora – roman (2018)
Ein bror i verdsrommet – barnebok (2021)
Klimaendringer – noveller (2021)Oversettelse/gjendiktning

Fugleelskarar, bakgard av Thalia Field (2019)
På jorda er vi glimtvis vakre av Ocean Vuong (2019)Bidrag i antologier

5x18 – novelle (Temp 2001)
Punk – novelle (Vi kommer med ordene, 2002)
Sharing a Coke is Kind of Like Kissing – bloggtekster (Signaler, 2006)
Frykt og avsky i Putins Russland – essay (Akkurat nå, 2010)
Tilfeldig bok – essay (Lesehistorier, 2016)Redaktør/medredaktør

trafo.txt – en jubileumsantologi for trafo.no – Trafo/Høgskolen i Agder (2011)
Gatelangs. Tolkninger av Trondheim – Gatemagasinet Sorgenfri (2017)
Ny amerikansk poesi – antologi (2018)


== Noter ==


== Kilder ==
Presentasjon av Rune F. Hjemås i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Forfatterens hjemmeside
Forfatterside hos Flamme Forlag
Forfatterside hos Det Norske Samlaget
Miniforlaget Beijing Trondheim
Rundholt

Rundholt  er en betegnelse på et sjøfartøys master og andre stive deler av riggen. Det består av rær, gafler, stenger, bommer, baugspryd, spirer, årer og salingshorn. Generelt brukes rundholt til å motstå kompresjons- og bøyningsbelastninger eller for fastgjøring av seil.
Sammen med eventuelle seil, stående og løpende rigg utgjør de fartøyets rigg.
Tungeskrape

En tungeskrape er et redskap for å fjerne belegg fra tungen, vanligvis av rustfritt stål eller kunststoff, som benyttes til munnhygiene. Hensikten med bruk av skrapen er å fjerne bakterier, soppvekst og dødt cellemateriale fra tungen. Behandlingen skal forebygge dårlig ånde (halitose), siden bakterier som går i oppløsning produserer svovelsammensetninger ved tungeroten.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tongue cleaners – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Verdens turismedag

Verdens turismedag er en FN-dag som har blitt arrangert av Verdens turismeorganisasjon (UNTWO) hver 27. september siden 1980. Dagen ble opprettet i september 1979 under UNTWOs tredje generalforsamling i Torremolinos i Spania.


== Se også ==
Liste over FN-dager


== Eksterne lenker ==
(en) World Tourism Day - Past events, via UNTWO
(en) World Tourism Day, via FN
Verdens turismedag, via FN-sambandet
Demonstrasjon

Demonstrasjon kan sikte til:

Politisk demonstrasjon, hvor flere mennesker sammen viser sitt standpunkt i for eksempel en politisk sak
Produktdemonstrasjon, hvor for eksempel en produsent demonstrerer hvordan et produkt fungerer
Lindhøy skole

Lindhøy skole er en barneskole på Tjøme i Færder kommune i Vestfold. Skolen har over 60 ansatte og rundt 390 elever fra 1. til 7. klassetrinn. Lindhøy har også en egen skolefritidsordning for omkring 100 barn. Skolen ble bygd i 1952 og er utvidet flere ganger siden.


== Historie ==
Etter at skoleloven ble innført i 1739, var det omgangsskole på øyene Tjøme og Hvasser. Faste skoleordninger med egne bygninger kom på 1860-tallet da den nye skoleloven krevde det. Det ble da bygd grendeskoler på Kirkely, nær ved Tjøme kirke, i Utbygda, søndre del av Tjøme, på Fredheim, for nordre del av Tjøme, og på Hvasser.
Lindhøy skole ble åpnet i 1952. Den erstattet da grendeskolene på øya Tjøme, mens kommunens siste grendeskole, Hvasser skole, først ble nedlagt i 2009. Lindhøy skole hadde lenge skoletrinnene fra første til syvende klasse, med åttende klasse som framhaldsskole for de elevene som ikke valgte å fortsette på realskolen i nabokommunen Nøtterøy.
Lindhøy skole fikk aula i 1962 og påbygg for ungdomsskoleelevene i 1972. I 1978 åpnet Tjømehallen like ved skolen, som ble tatt i bruk som skolens gymsal og idrettshall for kommunens lag og foreninger. I 2002 åpnet et nytt bygg for mellomtrinnet. Det er tegnet av arkitektfirmaet Ola Roald i Tønsberg og har vært demonstrasjonsskole for åpne arkitektoniske løsninger og en friere pedagogisk gruppeinndeling. Skolen utvides ytterligere og beregnes å kunne ta imot i alt 490 elever. Lindhøy var kombinert barne- og ungdomsskole fram til Tjøme ungdomsskole ble bygget i 1990.
Elevene fra Lindhøy skole fortsetter på Tjøme ungdomsskole som også ligger i Tjøme sentrum.


== Eksterne lenker ==
Kort presentasjon av Lindhøy skole
Arkitektfirmaet Ola Roalds presentasjon av den nye skolebygningen fra 2002
Søk på «Lindhøy skole» i lokalavisa Tønsbergs Blads nettarkiv
Arbisteatern

Arbisteatern, egentlig Norrköpings Arbetareförenings teater, ofte kalt Arbis (og før: "föreninga").
Arbisteatern ble reist i Norrköping i 1865, og er dermed Sveriges eldste amatørteaterscene. På 1900-tallet hadde det et blandet repertoar, oftest med folkelystspill og revyer, under ledelse av Gideon Wahlberg, Sören Aspelin og Elis Utter og med et ensemble som bestod av både profesjonelle og amatører. Flere som siden er blitt profesjonelle skuespillere spilte, ofte allerede som barn, på Arbis: Edvin Adolphson, Carl Reinholdz, John Harryson, Sven Holmberg, Tjadden Hällström. Operasangeren Brita Hertzberg debuterte som 12-åring som Anna i Värmlänningarna.
Flere av Wahlbergs folkelystspill, for eksempel Söderkåkar, hadde sin urpremiere på Tantolundens friluftsteater, men ble spilt på Arbis seinere på året. Flere sanger, blant annet den kjente "Dansen den går uppå Svinnsta skär", skrev Wahlberg spesielt for Arbis.
Mellom 1964 og 2001 var Arbisteatern scene for Norrköpings Operettsällskap med repertoar av operetter og musikaler. I dag spilles ulike operetter, varietéforestillinger og musikaler i huset under ledelse av Robin Karlsson og Arbisakademien, en ideell forening som fortsetter i samme ånd som Norrköpings Operettsällskap.
Det er også mulig å leie Arbis og det arrangeres ofte fødselsdagsfester, store middager, bryllup, firmafester, konferanser, skoleball, skoleavslutninger, ulike gjestespill, og mye annet.
Arbisteatern ligger i Bredgatan 54 i Norrköping.


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Arbisteatern – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Grønlia (andre betydninger)

Grønlia kan vise til:

Grønlia, strekningen langs sjøen nedenfor den vestvendte Ekebergskråningen i Oslo
Grønlia (Bymarka), serveringshytte ved Skjellbreia i Bymarka i Trondheim
Grønlia (Holmen), skogsområde og friareal på Nesbru
Arena Teaterbåten

Arena Teaterbåten var en flytende teaterscene som kom til ved en ombygging av fartøyet Nyttig.
Mellom 1968 og 1985 fungerte Teaterbåten som  fylkesteater for Stockholms skjærgård med statlig støtte som etter hvert opphørte, og som førte til at virksomheten ble tvunget til opphør.
Initiativtaker og ledende figur for prosjektet var Per Simon Edström.
Peire Vidal

Pèire Vidal (født ca. 1170, død etter 1205), var en sydfransk trubadur (oksitansk trobador), omtalt som en av sin tids største sangere. 
Alt som er kjent om Vidal kan leses av vidaen, skrevet femti år etter hans død, og to korte razos. Stort sett er det snakk om fiksjon basert på bruddstykker fra diktene hans og den eneste opplysningen det kan festes lit til er at han kom fra Toulouse og var sønn av en buntmaker.Vidal levde et omflakkende liv. Formodentlig deltok han i unge år under det tredje korstoget. Han var trubadur ved hoffet til greve Ramon V av Toulouse fra rundt 1176 til han i 1190 forlot hoffet etter en krangel med greven. Deretter var han virksom ved hoffet til kong Alfons II av Aragon fram til kongens død i 1196, seinere var han ved hoffene til vicomte Ramon Geoffrey av Marseille, Bonifatius, markgreven av Monferrato og andre hoff. Fra 1205 forsvinner de historiske sporene etter Pèire Vidal. 
Drøyt femti av Vidals cancós og sirventes er bevart. For tolv av sangene er også melodien bevart, og de vitner om at det musikalske ryet hans var vel begrunnet. Poesien er munter og fantasifull, men også holdt i en kunstferdig og vanskelig versifikasjon. 
Vidal ble omtalt som en eksentrisk og ondskapsfull person.  
Sigmund Skard oversatte Vidals dikt «Ab l'alen tir vas me l'aire» til norsk som «Heimlengt til Provence». Det tyske middelalder-rockebandet In Extremo brukte Vidals oksitanske original av «Poc Vecem» på albumet Mein rasend Herz (2005).


== Kilder ==
Veronica M. Fraser: The Songs of Peire Vidal: Translation and Commentary, New York 2006. Peter Lang. ISBN 0820479225.
Josèp Anglada (red.): Les poésies de Peire Vidal, Librairie Honoré Champion éditeur, (les classiques du moyen-âge) Paris1913.


== Referanser og noter ==


== Eksterne lenker ==
(en) Peire Vidal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Cinema Bizarre

Cinema Bizarre var en tysk glam rock-gruppe fra Berlin, som ble stiftet i 2005. Gruppa ga ut sitt debutalbum Final Attraction i 2007. Gruppas manager er vokalist og låtskriver i Tilo Wolff fra gruppa Lacrimosa. I januar 2010 annonserte gruppen at den ville ta pause på ubestemt tid.Cinema Bizarre er inspirert av Japan og anime, og har en veldig spesiell klesstil. Gruppa deltok i Eurovision Song Contest 2008 i Tyskland, men kom ikke videre til de internasjonale finalene.


== Medlemmer ==
Strify (Andreas Hudec) – Vokalist
Kiro (Carsten Schäfer) – Bass
Yu (Hannes De Buhr) – Gitar
Shin (Marcel Gothow) Trommer
Luminor (Lars Falkowsky) - Keyboard og backing vokal
Romeo (Romeo Nightingale) - Keyboard


== Diskografi ==


=== Album ===
Final Attraction (2007)
ToyZ (2009)
BANG! (Cinema Bizarre album) (2009)


=== Singler ===
Lovesongs (They Kill Me) (2007)
Escape to the Stars (2007)
Forever or Never (2008)
I Came 2 Party (2009)
My Obsession (2009)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cinema Bizarre – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cinema Bizarre på Discogs 
(en) Cinema Bizarre på MusicBrainz 
(en) Cinema Bizarre på Songkick 
(en) Cinema Bizarre på AllMusic
Colney

Colney er en landsby og et verdslig sogn i distriktet South Norfolk i grevskapet Norfolk i England. Landsbyen ligger i den vestlige utkanten av byen Norwich og elven Yare renner gjennom Colney. Kirken i landsbyen, St Andrew, er en av 124 rundtårnkirker som fortsatt eksisterer i Norfolk. I henhold til folketellingen i 2011 har den en befolkning på 153 innbyggere.I Colney ligger blant annet universitetssykehuset Norfolk and Norwich University Hospital, forskningssentrene John Innes Centre og Institute of Food Research samt treningsbanen til Norwich City FC, som markeres på landsbyskiltet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Colney – kategori av bilder, video eller lyd på Commons

«Colney, Literary Norfolk»,
Tove Bye

Tove Billington Bye (født 28. juli 1928 i Aker, død 15. mai 2008) var en norsk politiker. Hun vokste opp i Oslo, men flyttet til Hvalstad i Asker sammen med sin mann, TV-personligheten, sangeren og journalisten Erik Bye. 
Tove Bye var en aktiv politiker en stor del av sitt liv, og var hele sitt liv opptatt av kvinners levekår. Hun var en av kvinnene bak det såkalte «kvinnekuppet» i Asker i 1971. Bye representerte Senterpartiet i formannskapet og utgjorde «firerbanden» sammen med Berit Ås (Ap), Kari Bjerke Anderssen (V) og Marie Borge Refsum (H). Dramaet rundt dette kuppet er skildret i Irene Mårdalens bok Kvinnekuppet i Asker. Bye var også 1. vararepresentant til Stortinget i to perioder, fra 1973 til 1981.
Bye var en profilert motstander av kjernekraft og atomvåpen, og medlem av det stortingsoppnevnte Kjernekraftutvalget (1976–1978) som utredet sivil bruk av kjernekraft i Norge.Erik Bye kalte Tove for «mitt livs kompass, navigatøren ombord», og hun fungerte som personlig redaktør, sekretær og rådgiver for hans forfatterskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Tove Bye hos Stortinget 
(no) Tove Bye hos Norsk senter for forskningsdata
Fylkesvei 6208

Fylkesveg 6208 går mellom Skutvika og Heissaskaret i Ålesund.
Tidligere var Hessavegen del av fylkesveien, med en lengde på 4,8 km.Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv390.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Ålesund


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6208
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5986

Fylkesveg 5986 går mellom Øygarden og Våge i Rauma kommune.
Kommunal vei Farkvamsveien var del av Europavei 136 før tunnelen ble åpnet 2014. Denne fortsetter som privat vei mot Farkvamstunnelen.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv170.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RaumaVågstrandsvegen 

Farkvamsvegen 


== Referanser ==


== Kilder ==
Kartverkets norgeskart
Vegvesenets vegkart


== Eksterne lenker ==

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5986
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Cătălina Ponor

Cătălina Ponor (født 20. august 1987 i Constanța) er en rumensk turner.
Cătălina Ponor var blant de mestvinnende utøverne under OL 2004 i Athen. Hun vant gull i apparatfinalene i både frittstående og bom. I mangekamp for lag vant hun også gull sammen med sine rumenske lagvenninner.


== OL-medaljer ==
 2004  Athen - Gull i turn, bom damer  Romania
 2004  Athen - Gull i turn, frittstående damer  Romania
 2004  Athen - Gull i turn, mangekamp lag damer  Romania


== Eksterne lenker ==
(de) Cătălina Ponor – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Cătălina Ponor – Olympics.com 
(en) Cătălina Ponor – Olympic.org 
(en) Cătălina Ponor – Olympedia 
(en) Cătălina Ponor – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(ro) Cătălina Ponor – Romanias olympiske komité 
(en) Cătălina Ponor – FIG 
(en) Cătălina Ponor – FIG
Daniela Silivaș

Viorica Daniela Silivaș-Harper (født 9. mai 1972), best kjent som Daniela Silivaș, er en rumensk turner som vant hele seks medaljer (3 gull, 2 sølv og 1 bronse) under OL 1988 i Seoul. Hun var den eneste turneren som tok medalje i samtlige turnøvelser under lekene i Seoul.
For å kunne delta i VM i Montreal i 1985 forfalsket Det rumenske turnforbundet hennes fødselsår fra 1973 til 1970. Hun innrømmet dette selv i 2002.Hun la opp i 1991 og flyttet til USA, der hun arbeider som turntrener. I 2003 giftet hun seg med idrettsmanageren Scott Harper, og de har sammen tre barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Daniela Silivaș – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Daniela Silivaș på Internet Movie Database 
(de) Daniela Silivaș – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Daniela Silivaș – Olympics.com 
(en) Daniela Silivaș – Olympic.org 
(en) Daniela Silivaș – Olympedia 
(en) Daniela Silivaș – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(ro) Daniela Silivaș – Romanias olympiske komité 
(en) Daniela Silivaș – FIG 
(en) Daniela Silivaș – FIG 
(en) Daniela Silivaș – Gymn Forum
Ubåt-krigsmerket

Ubåt-krigsmerket (U-Boot-Kriegsabzeichen) er en tysk militær utmerkelse.


== Historie ==
Merket ble introdusert under den første verdenskrig, 1. februar 1918. 13. oktober 1939 ble merket på nytt innført av Storadmiral Erich Raeder, rett etter starten av den andre verdenskrig. 


== Kriterier ==
Det ble utdelt til mannskap på undervannsbåt som:

Deltok på 3 oppdrag i krig – første verdenskrig
Deltok på 2 oppdrag i krig – andre verdenskrig
Deltok på spesielt suksessfullt oppdrag
Ble såret eller drept i stridVed død ble merket gitt til nærmeste pårørende.


== Design ==
Merket har en ubåt sentralt i en krans av ekeløv, med den prøyssiske krone i toppen. Da merket ble gjeninnført i 1939 hadde den det tredje rikes riksvåpen i toppen samt en mer moderne ubåt avbildet. Dette merket ble laget i buntmetall i begynnelsen, senere i krigen ble det laget i sink.


== Spesialklasse ==
I 1941 kom en ny variant, Ubåt-krigsmerket med diamanter. Dette var en spesialklasse gitt til ubåtkommandører som fikk Jernkorsets ridderkors med ekeløv. Den var ikke en offisiell utmerkelse, men ble gitt som en spesiell takk når kommandørene fikk ridderkorset med ekeløv. Merket ble laget med 9 små diamanter i hakekorset. Rundt 28 slike merker ble utdelt.


=== Mottakere ===
Großadmiral Karl Dönitz
Fregattenkapitän Albrecht Brandi
Korvettenkapitän Heinrich Bleichrodt
Korvettenkapitän Otto von Bülow
Korvettenkapitän Carl Emmermann 1. oktober 1943
Kapitänleutnant Engelbert Endrass 18. juli 1941
Kapitänleutnant Friedrich Guggenberger
Korvettenkapitän Robert Gysae
Korvettenkapitän Reinhard Hardegen 7. mai 1942
Kapitän zur See Werner Hartmann
Korvettenkapitän Werner Henke
Fregattenkapitän Otto Kretschmer
Kapitänleutnant Hans-Günther Lange
Korvettenkapitän Georg Lassen
Fregattenkapitän Heinrich Lehmann-Willenbrock
Fregattenkapitän Heinrich Liebe
Kapitän zur See Wolfgang Luth
Korvettenkapitän Johann Mohr
Kapitänleutnant Rolf Mützelburg
Kapitän zur See Karl-Friedrich Merten 30. januar 1943
Korvettenkapitän Günther Prien
Kapitänleutnant Joachim Schepke
Korvettenkapitän Adalbert Schnee
Kapitän zur See Klaus Scholtz
Kapitän zur See Viktor Schütze
Korvettenkapitän Herbert Schultze 15. juli 1941
Fregattenkapitän Reinhard Suhren 31. desember 1941
Kapitänleutnant Rolf Thomsen
Fregattenkapitän Erich Topp 11. april 1942


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945


== Kilder ==
The U-Boat War Badge: A symbol of sacrifice
Huske

Huske eller huskestativ, også kalt disse, gynge, ronse, føyse, reie og rikte, er et lekeapparat som vanligvis er beregnet for barn. Det består av et fritt hengende sete festet på den nedre enden av tau(er) som i sin tur er festet godt på øvre enden til punkt som ligger høyt.
Den enkleste versjonen kan bestå av en enkel tau med en stor Knapp på enkelgarn nederst, festet med en Svingestikk øverst.
Litt mer møbelaktig versjon kan bestå av 2 tau, endene festet parvis sammen på to høye punkter, hengende 

enten parallell, så en teppe eller tøystykke kan gå rundt begge med endene opp på hverandre i midten på øvre side for å fungere som hengekøye, eller med to avstandspinner for å fungere som dyp vugge,
eller den ene lavere, så en teppe  eller tøystykke kan gå rundt begge, med endene opp på hverandre over den nederste tau, for å fungere som hammock eller hagegynge. I denne siste versjonen er det livsviktig å alltid holde på det øverste tauet, ellers vil man falle med hodet først, til gjengjeld kan flere sitte på den sammen.Den moderne versjonen fremstår ofte som et stativ satt sammen av tømmerstokker, stålrør eller liknende, der det i den øvre, tverrliggende stokken er festet to tau eller kjettinger som henger ned. I enden av tauene er det montert en planke eller et bildekk til å sitte på. Huska kan også være hengt opp i en grein, i kroker i taket inne i et rom og så videre.
Personen som sitter på husken, skal få denne til å svinge frem og tilbake. For å starte svingbevegelsen må personen få fart ved å sparke bena i bakken. Når det er blitt litt fart kan personen bruke tyngdekraften ved å legge seg bak eller rette seg opp i sittende stilling m.a.o. løfte kroppens vektsenter på vei opp, og senke den på vei ned (alternativt kan en annen person stå bak og dytte) for å holde farten, eller eventuelt øke den.
Husker er vanlige innretninger på lekeplasser, i skolegårder og ved barnehager, de er også ofte å se i private hager.

		
		
		
		
		


== Se også ==
Vippe
Pendel


== Eksterne lenker ==
(en) Swings – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Dragsfjärd

Dragsfjärd er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Dragsfjärd har omkring 3 500 innbyggere og et areal på 267 km².
Dragsfjärd var en tospråklig kommune med svensk som majoritetsspråk (76,6 %) og finsk som minoritetsspråk (23,4 %). 1. januar 2009  ble Dragsfjärd, sammen med Kimito og Västanfjärd, slått sammen til den nye Kimitoön kommune.
Fylkesvei 5988

Fylkesveg 5988 går mellom Sæbø og Voll i Måndalen i Rauma kommune. Veien er 6,5 km lang. 
Veien går på Måndalens nordvestside fra Sæbø, krysser elva Måna på bru ved Bruaset og går tilbake til Voll på dalens sørøstside.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv171.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Rauma
Bruaset


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5988
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ekenäs

Ekenäs (finsk: Tammisaari) er en by og tidligere kommune i landskapet Nyland i Finland. 
Ekenäs var en tospråklig kommune, med svensk som majoritetsspråk (82,2 %) og finsk som minoritetsspråk (16,2 %). Kommunene Karis, Pojo og Ekenäs ble 1. januar 2009 slått sammen til den nye kommunen Raseborg.


== Eksterne lenker ==
Uppslagsverket Finland, Ekenäs
Fylkesvei 5990

Fylkesveg 5990 går mellom Vik i Innfjorden og Berill i Rauma kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv173.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RaumaBerillvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5990
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Finby

Finby (finsk: Särkisalo) er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Kommunen hadde rundt 720 innbyggere og et areal på 82,85 km². Kommunen var tospråklig med finsk som majoritetsspråk (87 %) og svensk som minoritetsspråk (10,6 %). 
Den 1. januar 2009 ble Finby og kommunene Bjärnå, Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, S:t Bertils og Suomusjärvi slått sammen med Salo kommune.
Fylkesvei 5992

Fylkesveg 5992 går mellom Setnes og Soggemoen i Rauma kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 174.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Rauma


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5992
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Grankulla

Grankulla (finsk: Kauniainen) er en by og kommune i landskapet Nyland i Finland. Grankulla er en enklave i Esbo, vest for Helsingfors. Grankulla har rundt 8 500 innbyggere og et areal på 6 km².
Kommunen er tospråklig med finsk som majoritetsspråk (57 %) og svensk som minoritetsspråk (41 %). Svenska folkpartiet har tradisjonelt vært kommunens største parti.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kauniainen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Grankulla
Fylkesvei 2666

Fylkesvei 2666 er en liten veistubb mellom europavei 136 og Lesja stasjon på Lesja. Veien er 40 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 512 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Lesja
Europavei 136 Lesja
Endepunkt  Lesja stasjon


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2666
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Houtskär

Houtskär (finsk: Houtskari) er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Houtskär hadde 673 innbyggere, og et areal på 566,81 km², hvorav 446,17 km² er vann.
Houtskär hadde vært en tospråklig kommune siden 2003, med svensk som majoritetsspråk (88 %) og finsk som minoritetsspråk (11 %). 1. januar 2009 ble kommunene Houtskär, Iniö, Korpo og Nagu slått sammen med byen Pargas.