jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Axvall

Axvall er et tettsted i Skara kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 186 innbyggere. Axvall er det nest største tettstedet i kommunen, bare Skara er større. 
I Axvall ligger det en folkehøyskole og en grunnskole (1. til 6. trinn). I utkanten av Axvall ligger restene av middelalderborgen Axevalla hus, og på den nærliggende Axevalla hed øvde tidligere Skaraborgs regemente og Västgöta regemente. I den gamle leiren ligger i dag Pansarmuseet i Axvall.
Det tidligere sanatoriet Stora Ekebergs sanatorium er i dag vandrerhjem med restaurant. Like nord for Axvall ligger Axevalla travbane og Skara Sommarland.
Axvall har dagligvarehandel, pizzeria, bensinstasjon og gode bussforbindelser med Skara, Lidköping og Skövde.
Høsten 2006 startet juiceselskapet PJ Fresh Company produksjon av upasteurisert jus i Axvall. Allerede i desember samme år gikk firmaet konkurs, men konkursboet ble kjøpt opp av Brämhults Juice AB som fortsatte produksjonen. Den foregår i den gamle meieribygningen i Axvall.


== Referanser ==
Kåhög

Kåhög er et tettsted i Partille kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 832 innbyggere.


== Referanser ==
Jonsered

Jonsered er et tettsted i Partille kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. Det ligger cirka 15 kilometer øst for Göteborg. I 2010 hadde tettstedet 930 innbyggere.


== Referanser ==
Stolypin-reformene

Stolypin-reformene var en serie reformer i keisertidens Russland med det formål å bedre leveforholdene på landsbygden. Reformene fikk navn etter den russiske statsministeren Pjotr Stolypin, og ble satt i verk i perioden 1906–14.
Målet med reformen var å omdanne den tradisjonelle obsjtsjina-modellen til noe mer effektivt. Dette systemet sørget for kollektivt eierskap til land, jordflekker spredt rundt i landsbyen og stor kontroll fra familiens overholder. Den konservative Stolypin håpet å unngå radikalisering og en mulig revolusjon ved å modernisere dette systemet, siden landeiende bønder tradisjonelt var mer konservative enn de landløse. 
Reformene begynte i 1906 da bøndene fikk en ubetinget rett til å overta den kollektive jorden de arbeidet på. Samtidig ble det oppmuntret til at folk skulle ta landbruksutdannelse, og det ble innført mer eller mindre frivillige landbrukskooperasjoner. Dessuten ble det etablert et nytt bondeparti, som skulle tale de frie bøndenes sak.
Stolypin-reformene ble omgjort med tvangskollektiviseringen i Sovjetunionen under Josef Stalin.
Öjersjö

Öjersjö er et tettsted i Partille kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 3 543 innbyggere.


== Historie ==
Man finner en særskilt type kulturlandskap i Öjersjö. Her skiller landskapet seg fra de mer fruktbare dalene, og man ser spor etter hvordan det var å drive jordbruk i skogstrakter. Steinrøyser vitner om strevet det medførte å dyrke denne jorda. Stedet Öjersjö ble etablert på 1500- og 1600-tallet. Bygda bestod av seks gårder som senere ble oppdelt til tolv. 
Öjersjö var deretter et skogbevokst hytteområde for Göteborgs middelklasse. I 1950-årene begynte man å bygge helårsboliger. Hytter ble ombygd til helårsboliger eller revet til fordel for nye villaer. På 1980-tallet skjøt villabyggingen fart, og i dag er det nesten ingen hytter eller ledige tomter igjen. 
Opprinnelsen til navnet Öjersjö har ikke noe med sjø å gjøre. Det kommer av Øiars röjning (norsk: Øiars rydning) En nybygger ved navn Øiar ryddet seg jord i området på 1400-tallet for å skape seg en boplass. Etter alle år har navnets opprinnelse gått i glemmeboken, og ordet sjø har i stedet sneket seg inn i stedsnavnet.
Öjersjö er i dag blant de dyreste boligområdene i Partille kommune. Beliggenheten ved Kåsjön og Knipeflågbergens naturreservat, som igjen grenser til Delsjöområdets naturreservat, gjør Öjersjö til et attraktivt boområde. Kåsjön er i dag Partille kommunes drikkevannsreservoar. 
Befolkningen har økt med 25 prosent fra 2000 til 2007, fra 2 690 innbyggere til 32 361. Ifølge kommunen forventes innbyggertallet å stige med ytterligere 15 prosent innen 2012.


== Kommunikasjon ==
Til Göteborg tar det ca. 10 minutter med bil og 18 minutter med buss. Det er ca. 12 km til Landvetter lufthavn.


== Referanser ==
Hans (andre betydninger)

Hans kan vise til:

Hans av Danmark, Norge og Sverige, konge av Norge, Danmark og Sverige
Hans (1518–1532), dansk prins og sønn av Christian II
Hans den eldre (1521–1580), dansk prins og sønn av Frederik I
Hans den yngre av Sønderborg (1545–1622) dansk prins og sønn av Christian III
Hans (1583–1602), dansk prins og sønn av Frederik II
Hans (1825-1911), prins av Slesvig-Holsten-Sønderborg-Glücksborg
Hans (navn), et mannsnavn
Hans Ø, en øy mellom Grønland og Canada
HANS-krage (Head And Neck Support), sikkerhetsutstyr som brukes i en rekke motorsporter
Hans som determinativ av han
Hälleviksstrand

Hälleviksstrand er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 214 innbyggere.


== Referanser ==
Mollösund

Mollösund er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 236 innbyggere.


== Referanser ==
Svanvik (Bohuslän)

Svanvik er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 293 innbyggere.


== Referanser ==
Varekil

Varekil er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. Det ligger cirka 14 kilometer sør for Henån. I 2010 hadde tettstedet 602 innbyggere.


== Referanser ==
Ellös

Ellös er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 998 innbyggere.Seilbåtverftet Hallberg-Rassy har hovedkontor i Ellös.


== Referanser ==
Svanesund

Svanesund er et tettsted i Orust kommune i Västra Götalands län i landskapet Bohuslän i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 518 innbyggere.


== Referanser ==
Azovbataljonen

Azov-bataljonen (ukrainsk: Батальйон «Азов», bataljon «Azov») er en spesialenhet innen Den ukrainske nasjonalgarden med tilhørighet i Mariupol og området rundt Azovhavet.
Azov-bataljonen startet som en frivillig milits i mai 2014, og har siden kjempet mot russiske styrker i Donbas-krigen. De fikk æren for å ha befridd Mariupol fra russiske styrker og prorussiske separatister i juni 2014. De ble formelt innlemmet i nasjonalgarden 11. november 2014.
Bataljonens sjef var Andrij Biletski i 2021.
Bataljonen består av personell fra Sverige, Italia, Frankrike, Canada og Russland, som for det meste sympatiserer med enhetens ideologiske orientering.Observatører anslo troppestyrken til å omfatte rundt 2 500 stridende i 2017 med en nedgang til cirka 900 i 2022. Dette samsvarer i størrelse med et regiment.
For mange av verdens høyreekstreme er Azov kjent som arrangøren av festivalen Asgardsrei, som spiller nasjonalsosialistisk black metal.


== Referanser ==
Georgij Lvov

Georgij Jevgenjevitsj Lvov (russisk: Георгий Евгеньевич Львов, født 21. oktoberjul./ 2. november 1861greg. i Dresden, død 7. mars 1925 i Paris) var en russisk fyrste og politiker. Han var landets første statsminister etter februarrevolusjonen og styrte landet i den provisoriske regjeringen fra 23. mars til 7. juli 1917.
Lvov var utdannet jurist fra Statsuniversitetet i Moskva, og gikk deretter inn i statsadministrasjonen. I 1905 gikk han inn i Kadettpartiet, og året etter ble han valgt inn i statsdumaen. 
Etter at Nikolaj II abdiserte i mars 1917 ble det dannet en midlertidig regjering med Lvov som leder. Lvov hadde også vervet som innenriksminister. I juli valgte Lvov å gå av til fordel for justisminister Aleksandr Kerenskij. Etter oktoberrevolusjonen ble Lvov arrestert av bolsjevikene, men han greide senere å flykte til Frankrike der han levde resten av livet i eksil.


== Referanser ==
Belaja Kalitva

Belaja Kalitva (russisk: Бе́лая Кали́тва) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved elva Donets, rundt 130 km nordøst for Rostov-na-Donu. Den ble grunnlagt i 1797. Bystatus ble innvilget i 1926.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==
Den tadsjikiske sosialistiske sovjetrepublikk

Den tadsjikiske sosialistiske sovjetrepublikk var en av republikkene som utgjorde Sovjetunionen. Den lå i Sentral-Asia og overlapper med det som i dag er Tadsjikistan.
Republikken ble opprettet i 1929, fra den Tadsjikiske autonome sosialistiske sovjetrepublikk som ble opprettet i 1924, og som var en autonom del av Den usbekiske sosialistiske sovjetrepublikk.
Lett industri og næringsmiddel sto for over 60 prosent av industri-produksjonen. Hovedgrenene til tungindustrien var elektrisk kraft, gruvedrift, metallurgi, maskin-bygging, metall-bearbeiding og byggemateriale-industri. Gruve-virksomheten konsentrerer seg rundt brunkull, olje eller naturgass. I 1986 fantes det 299 statlige, samt 157 kollektivbruk, i landet. Landbruksareal var på 4,2 millioner hektar. Omtrent 20 prosent av avlingene ble brukt til korn-produksjon.


== Historie ==
En av de nye statene som ble opprettet i prosessen med nasjonal avgrensning av det sovjetiske Sentral-Asia i oktober 1924, var den usbekiske sovjetiske-sosialistiske republikken - Usbekistan. Det sovjetiske Tadsjikistan ble opprettet på samme tid, som en autonom sovjetisk sosialistisk republikk. Hovedstaden ble etablert i Dyushambe, som hadde vært en landsby med 3 000 innbyggere i 1920. Men senere ble navnet på hovedstaden omdøpt til Stalinabad, etter Josef Stalin, og territoriet som nå er det nordlige Tadsjikistan (Sughd-provinsen) ble lagt til den nye republikken. 
Med opprettelsen av en tadsjikisk republikk, definert i nasjonale termer, kom også opprettelsen av forskjellige institusjoner som likeledes skulle være nasjonale. Den første tadsjikisk-språklige avisen, i det sovjetiske Tadsjikistan, begynte å publiseres i 1926. Nye utdanningsinstitusjoner startet også driften omtrent samtidig. De første statlige skolene, tilgjengelig for både barn og voksne og designet for å gi grunnleggende utdannelse, åpnet i 1926. Sentrale myndigheter trente også opp et lite antall tadsjikiske innbyggere til offentlige styreverv.
Under sovjetisk styre opplevde Tadsjikistan en viss økonomisk og sosial fremgang. Imidlertid var levestandarden i republikken fremdeles blant de laveste i hele Sovjetunionen. Etter Stalins død i mars 1953 ble Stalinabad igjen omdøpt tilbake til Dushanbe, den 10. november 1961. I februar 1990 brøt det løs opptøyer i republikkens hovedstad Dushanbe. 26 mennesker døde og 565 flere ble skadet, før de sovjetiske troppene slo ned alle opptøyene. Senere, 24. august 1990, erklærte området deres suverenitet over sovjetiske lover. Deretter ble området omdøpt til «Republikken Tadsjikistan» den 31. august 1991. Den 9. september 1991 løsrev Tadsjikistan seg fullstendig fra resten av Sovjetunionen. Men kort tid etter oppløsningen forårsaket konflikter en omfattende borgerkrig over hele landet som varte i de neste seks årene. 


== Eksterne lenker ==
(en) Tajik Soviet Socialist Republic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Morozovsk

Morozovsk (russisk: Моро́зовск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved elva Bystraja (ei sideelv til Donets), rundt 200 km nordøst for Rostov-na-Donu.
Landsbyen Morozov (russisk: Моро́зов) ble grunnlagt på 1880-tallet. I 1900 ble jernbanestasjonen Morozovskaja (russisk: Моро́зовская), oppkalt etter landsbyen, åpnet like ved. I 1910 ble stanitsaen (kosakklandsbyen) Taubejevskaja (russisk: Таубе́евская) etablert nær jernbanestasjonen. Navnet ble endret til Morozovskaja i 1917. Senere vokste landsbyene, og ble slått sammen, og den sammenslåtte bosetningen fikk bystatus i 1941.


== Naturgitte forhold ==


=== Klima ===


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Morozovsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gukovo

Gukovo (russisk: Гу́ково) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger like ved grensa til Ukraina, rundt 100 km nord for Rostov-na-Donu.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gukovo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Freeze Bomb

Freeze Bomb (Kjent i USA som Death Dimension) er en amerikansk science fiction-thriller og kampsportfilm fra 1978 regissert av Al Adamson. Filmen handler om jakten på en hemmelig formel for en såkalt frysebombe. Oppfinneren har innoperert den i hodet på en kvinnelig assistent som deretter flykter av sted. Alt må gjøres for at den ikke skal komme i hendene på beryktet gangster kalt The Pig. Hovedrollene spilles av Jim Kelly, Harold Sakata, George Lazenby, Terry Moore og Aldo Ray.
Den er også delvis kjent under titler som Black Eliminator, The Kill Factor og Icy Death. 


== Handling ==
Professor Mason har oppfunnet en såkalt «frysebombe» for en gangster med tilnavnet "The Pig". Mason forandrer imidlertid mening og tar sitt eget liv for å forhindre at bomben kommer i hendene på The Pig. Professorens kvinnelige assistent flykter av sted med planene, men blir jaget at hans lakeier. Detektiven Ask kobles også inn i saken for å stoppe The Pig og beskytte kvinnen som har planen gjemt i en liten kapsel, innoperert i huden. Det oppstår en kamp på liv og død som blant annet kulminerer i en dødskamp mellom gangsterens beste karateekspert og Detektiven Ash.


== Om filmen ==
En lavbudsjett actionfilm med B-preg som hadde en viss popularitet på video på 1980-tallet. Nettstedet "eatmybrain.com" beskriver den som en såkalt «Blaxploitation» med innslag av action, Kung fu og science-fiction som for det meste er kjedelig.Filmen ble ikke satt opp på norsk kino, men ble utgitt på video av Mayco i 1981.


== I rollene ==
(utvalg)

Jim Kelly ….  Detektiv Ash
Harold Sakata ….  The Pig (som Harold 'Odd Job' Sakata)
George Lazenby ….  Capt. Gallagher
Terry Moore ….  Madam Maria
Aldo Ray ….  Verde
Myron Bruce Lee …. Li (også kjent som Myron Lee)
Patch Mackenzie ….  Felicia
April Sommers ….  Jackie
Linda Lawrence ….  Sheila
T.E. Forman ….  Dr. Mason
Bob Minor ….


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Freeze Bomb på Internet Movie Database 
(fr) Freeze Bomb på Allociné 
(nl) Freeze Bomb på MovieMeter 
(en) Freeze Bomb på AllMovie 
(en) Freeze Bomb på Turner Classic Movies 
(en) Freeze Bomb på Rotten Tomatoes
Konstantinovsk

Konstantinovsk (russisk: Константи́новск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved elva Don, rundt 110 km nordøst for Rostov-na-Donu. Bosetningen ble grunnlagt i 1864. Bystatus ble innvilget i 1967.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
IBF

IBF kan ha flere betydninger:

International Boxing Federation
International Baseball Federation
Zernograd

Zernograd (russisk: Зерногра́д) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger rundt 60 km sørøst for Rostov-na-Donu.
Den ble grunnlagt i 1915 som stoppestedet Verbljud (russisk: Верблю́д) under byggingen av jernbanen Rostov–Torgovaja. Innen 1933 hadde det blitt til en bosetningog navnet ble endret til Zernovoj (russisk: Зерново́й). Bosetningen fikk bystatus i 1951 og navnet ble igjen endret, til Zernograd, i 1960.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Zernograd – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Proletarsk

Proletarsk (russisk: Пролета́рск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved elva Manytsj, rundt 160 km sørøst for Rostov-na-Donu.
Den var tidligere kosakk-stanitsaen Velikoknjazjeskaja.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==
Salsk

Salsk (russisk: Сальск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved elva Srednij Jegorlyk (ei sideelv til Manytsj), rundt 160 km sørøst for Rostov-na-Donu.
Den ble grunnlagt som en bosetning ved jernbanestasjonen Torgovaja (russisk: Торго́вая), som ble åpnet i 1899. Den fikk bystatus og fikk navnet endret til Salsk i 1926.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Salsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Nettsted for Salsk (russisk og kyrillisk)
Tsimljansk

Tsimljansk (russisk: Цимля́нск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved bredden av Tsimljansk-reservoaret i elva Don, rundt 190 km nordøst for Rostov-na-Donu.
Bosetningen ble grunnlagt i 1672 av kosakker som Ust-Tsimla (russisk: Усть-Цимла). Fram til 1950 var den stanitsaen Tsimljanskaja (russisk: Цимля́нская). I 1950–1952 ble stanitsaen flyttet på grunn av byggingen av Tsimljansk-reservoaret og Tsimljansk vannkraftverk. Den fikk innvilget bystatus i 1961.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Tsimlyansk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Volgodonsk

Volgodonsk (russisk: Волгодо́нск) er en by i Rostov oblast i Russland. Den ligger ved Tsimljansk-reservoaret, rundt 190 km nordøst for Rostov-na-Donu.
Bosetningen vokste raskt etter byggingen av Volga-Donkanalen og Tsimljansk vannkraftverk. Volgodonsk fikk bystatus i 1956.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Volgodonsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Norsk Radio Relæ Liga

Norsk Radio Relæ Liga (NRRL) er en norsk interesseorganisasjon for radioamatører. NRRL ble stiftet 8. august 1928 og er medlem av Frivillige Organisasjoners Redningsfaglige Forum.
NRRLs kontor har sine lokaler på Nedre Rommen i Oslo og ledes av generalsekretæren  Bjørn Myrvold. Kontoret utfører servicefunksjoner for medlemmene og tillitsvalgte.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Marcelo Ebrard

Marcelo Ebrard (født 10. oktober 1959 i Mexico by) er en meksikansk politiker som representerer partiet Partido de la Revolución Democrática (PRD). 
Fra den 5. desember 2006 var han borgermester i Mexicos føderale distrikt. Ebrad hadde tidligere i sin karriere hatt verv som minister for offentlig sikkerhet og minister for sosial utvikling i Distrito Federal. Fra 1989 til 1990 var han generalsekretær for partiet Partido Revolucionario Institucional (PRI).
I 2015 raste den politiske karrieren hans sammen da han ble beskyldt for å ha unndratt flere millioner fra et stort offentlig byggeprosjekt (metro-linje 12 i Mexico by). Domstolen Tribunal Electoral del Poder Judicial de la Federación (TEPJF) annulerte deretter hans kandidatur til Deputert-kammeret. Den 30. april 2015 holdt han sin siste offentlige tale der han erklærte at han ville be internasjonale organisasjoner om støtte til å få sitt kandidatur gjenopprettet. Han dro til Genève den 6. mai, og overleverte der et dokument til FNs Menneskerettighetskomité. En uke senere skal han ha blitt observert i New York City, der han ba den inter-amerikanske menneskerettighetskommisjonen om støtte. Han dro kort tid etter med sin tredje hustru (Rosalinda Bueson, Honduras' tidligere ambassadør til Mexico) og deres to barn i eksil til Paris i Frankrike, med løfte om å vende tilbake til Mexico i tide til valget som skulle finne sted 7. juni 2015. Imidlertid ble han værende i Paris, og i august 2015 rapporterte nettstedet 24 HORAS at han og familien tilbragte sitt selv-pålagte eksil i den franske hovedstaden innkvartert på et luksus-hotell. Ebrard rykket imidlertid ut og benektet dette, og hevdet at de slett ikke bodde på hotell i Paris, men leide en leilighet på 80 kvadratmeter et annet sted i Frankrike.


== Referanser ==
Ewald Normann Kihle

Ewald Normann Kihle (født 11. august 1919, død 16. april 1990) var en norsk fotballkeeper som spilte i Odd fra 1945 til 1961. I løpet av karrieren tok han to sølvmedaljer i Hovedserien med Odd, i 1950-51 og 1956-57. Han spilte også i cupfinalene i 1960 mot Rosenborg. Der sto det uavgjort etter første kamp, mens trønderne tok en knepen seier i omkampen.
Ewald Kihle debuterte med flagget på brystet den 24. september 1950 da Norges og Sveriges B-lag møttes. Kihle spilte to A-landskamper for Norge. Den første kom 15. mai 1951 borte mot England i Middlesbrough – en kamp England vant 2-1. Den andre og siste ble spilt den 30. mai 1951 mot Irland hjemme på Ullevaal. Norge tapte kampen 2-3. 
Hans to år eldre bror Anker Kihle var også landslagsmålvakt (to landskamper i 1939).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ewald Normann Kihle – WorldFootball.net 
(en) Ewald Normann Kihle – EU-Football.info 
(no) Ewald Normann Kihle – Norges Fotballforbund
Dianriket

Dian-riket (kinesisk: 滇國 eller 滇王國) var en kultur sør i det som i dag er Kina, i et område som ble annektert av kineserne under Han-dynastiet. Det nevnes såvidt i kilder fra Han-tiden. Dets eksistens er blitt bekreftet av gravfunn i Shizhaishan ved Kunming mellom 1955 og 1960. Funnene omfatter ca. 50 graver og blant annet et kongesegl. 
Staten bestod i det minste i perioden fra det 3. til det 1. århundre f.Kr., og det politiske sentrum lå på flatlandet rundt Kunming i dagens Yunnan-provins. Man levde av kvegdrift, jordbruk og handel, og regionens handelsvarer var hester, slaver og langhåret kveg. Man hadde også rikelig med salt og metaller. 
Det fortelles at Chu-offiseren Zhuang Qiao etter et avbrutt felttog i dette området (mellom 339 og 328 f.Kr.) gjorde seg til konge av det uavhengige Dian. På grunn av Qin-statens fremmarsj isolerte Zhuang Qiaos kongerike seg.
Kort etter 122 f.Kr. sendte kineserne avsted en ekspedisjon for å utforske en god vei til Shen-tu (dvs. India), men Dian-kongen tok dem til fange og holdt dem i fangenskap i mange år. Det førte til at Han-Kina, etter å ha kommet til enighet med yelang-stammene, sendte et felttog til Dian i 109 f.Kr. og tvang det til vasalloplikt og opprettet Yizhou-kommandanturet der. 
Kongen av Dian beholdt sin kongetittel helt til keiser Zhaodis tid. Da gjorde kunmingstammene opprør mot Han-dynastiet (86 og 83 f.Kr.). De mislyktes, og kongen ble avsatt etter et påfølgende opprør. 
Utgravninger på steder som Shizhaishan og Lijiashan har vist at staten hadde en godt utviklet bronsekunst. Man antar at deres kunst viser innflytelse fra kineserne, Dong-son-kulturen (en bronsekultur i Nord-Vietnam) og fra de nordlige nomader – kanskje skyterne?


== Referanser ==


== Litteratur ==
J. Gernet: Die chinesische Welt. Frankfurt/M. 1987
Denis Twitchett und Michael Loewe (utg.): The Cambridge History of China. Volume 1: The Ch'in and Han Empires, 221 BC–AD 220. Cambridge University Press, Cambridge, 1986.


== Eksterne lenker ==
Bronzekultur des alten Dian-Königreiches
Bronsekunst
Yunnan Provincial Museum i Kunming: Treasures from the Kingdom of Dian (Lijiashan og Shizhaishan)
Ett-Kina-politikk

Ett-Kina politikk er prinsippet om at det er kun ett Kina og at Fastlands-Kina, Hongkong, Macao og Taiwan sammen tilhører dette Kina. Aksepteringen eller avvisningen av dette prinsippet er en viktig faktor i Folkerepublikken Kinas utenrikspolitikk, som regjerer over Kinas fastlandsområder, Hongkong og Macao og Republikken Kina, som regjerer over Taiwan.
Folkerepublikken fremmer et sterkt krav om Ett-Kina politikken. Den krever at alle land som søker diplomatiske relasjoner med seg må anerkjenne Folkerepublikken Kina som det eneste legitime Kina, og derfor må avstå fra å opprettholde relasjoner med Republikken Kina på Taiwan. Anerkjennelsen av at det er bare ett Kina er også en betingelse som Folkerepublikken har satt for forhandlinger med regjeringen i Republikken Kina.
Republikken Kina sitt syn på politikken er betydelig mer delt. Juridisk fortsetter Republikken Kina å opprettholde sin versjon av «ett Kina»-prinsippet ved offisielt å kreve suverenitet over Kinas fastland, men disse kravene er ikke lenger aktivt gjennomført. Den Pan-blå koalisjonen, som består av Kuomintang (KMT) og andre partier har sin egen versjon av Ett-Kina politikken: De likestiller ikke Kina med Folkerepublikken, Republikken Kinas president Ma Ying-jeou (KMT) uttrykte i 2006 at "Ett Kina er Republikken Kina". Partier fra den Pan-grønne koalisjonen støtter ikke Ett-Kina politikken, siden de ønsker et Taiwan, uavhengig av Kina, som ansees som en selvstendig stat, med egne ambassader og representanter i FN.  


== Eksterne lenker ==
US-PRC Joint Communique, 17. august 1982
Washington Post intervju med Taiwan's leder, 13. mars 2006
Amerika og Taiwan, 1943-2004