jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lyndon Ferns

Lyndon Ferns (født 24. september 1983 i Pietersburg) er en sørafrikansk svømmer som var med på stafettlaget som tok gull og satte verdensrekord på distansen 4 x 100 m fri under Sommer-OL 2004 i Aten. Tre av medlemmene på laget var også medlem av laget som tok gull og satte rekord under Samveldelekene 2006.
Ferns studerte ved Universitetet i Arizona hvor han konkurrerte på NCAA-nivå og ble trent av tidligere olympisk svømmer Rick DeMont. Lyndon håper å en dag vende tilbake til Sør-Afrika.
Lyndon Ferns holder også sørafrikansk rekord på 100 m butterfly for 18-åringer og sørafrikansk og afrikansk rekord på 4x100 m stafett, fri og 4 x 50 m stafett, fri.


== Eksterne lenker ==
(en) Lyndon Ferns – Olympedia 
(en) Lyndon Ferns – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Lyndon Ferns – Commonwealth Games Federation 
(en) Lyndon Ferns – swimrankings.net
Tordsnose

Tordsnose (også skrevet Torsnos og Tornose) er et grensefjell mellom Skjåk kommune i Innlandet og Fjord kommune i Møre og Romsdal. Den høyeste toppen, som kalles Store Torsnos, har en høyde på 1 975 moh. Sør for hovedtoppen ligger Søndre Torsnos, som er på cirka 1 850 moh.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Lendfjellet

Lendfjellet er et fjell i Lom kommune i Innlandet. Det har en høyde på 1 973 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Referanser ==
Tundradalskyrkja

Tundradalskyrkja er et fjell i Skjåk kommune i Innlandet og Luster kommune i Vestland, rett øst for Tverrådalskyrkja i Breheimen nasjonalpark. Fjellet har to topper; den høyeste på 1 970 meter over havet danner grensepunkt mellom de to kommunene, og dermed mellom Oppland og Sogn og Fjordane. Den andre toppen ligger 2,4 kilometer mot sør og har en høyde på 1 876 moh.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Langfjorden (Loppa)

Langfjorden (nordsamisk: Stuoravuotna) er en fjord i Loppa kommune i Finnmark. Fjorden har innløp mellom Marøya i vest og Vindholmen i øst, like sør for bygda Bergsfjord, og strekker seg 12 kilometer sørover til Langfjordhamn i botn av fjorden og er en fortsettelse av Bergsfjorden, som kommer sørover langs østsiden av øya Silda.Fra Bergsfjord går det ferge til Sør-Tverrfjord som ligger på vestsiden litt lenger sør. På østsiden av fjorden går fjordarmen Nordre Tverrfjorden østover. Innover i fjorden fra Sør-Tverrfjord er det ingen bosetning før den veiløse bygda Langfjordhamn innerst i fjorden. Den innerste delen av fjorden bli på samisk kalt Stuoaravuonbahta.


== Referanser ==
Pietas

Pietas var en av de romerske dyder, sammen med gravitas og dignitas.
Pietas er vanligvis oversatt som «plikt», «religiøs oppførsel», «lojalitet», eller «hengivenhet», og samtidig innebærer det plikt overfor gudene og plikt overfor familien – spesielt faren (som igjen er utvidet til å angå plikten overfor samfunnet og plikten overfor staten takket være analogien mellom familien og staten, tradisjonelt i den antikke verden, se for eksempel Platons Crito). 
Poeten Vergils helt Aineias i eposet Æneiden legemliggjør og er et sinnbilde på denne dyden, særlig i Æneidens annen bok, hvor han flykter fra det brennende Troja mens han bærer sin aldrende far på ryggen, som holder husets guder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pietas – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Demokratimonumentet

Demokratimonumentet (thai: อนุสาวรีย์ประชาธิปไตย Anusawari Prachathipatai) er et offentlig monument i sentrum av Bangkok, Thailands hovedstad. Det er plassert i en rundkjøring ved den øst-vestlige boulevarden Thanon Ratchadamnoen Klang, innen området Thanon Dinso. Monumentet er omtrent halvveis mellom Sanam Luang, det tidligere kongelige krematoriet, foran Wat Phra Kaew, og tempelet Wat Saket (Phu Kao Thong).


== Eksterne lenker ==
(en) Democracy Monument (Bangkok) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fjørå

Fjørå, også kalt Fjøra, er ei bygd og en grunnkrets i Fjord kommune på Sunnmøre. Bygda ligger ved den nordvestre enden av Tafjorden.


== Bygda og grendene ==
Den største grenda i bygda ligger i en sørvendt bukt nede ved fjorden, og har et spesielt lunt og mildt klima. Grenda Vika (eller Vikja) halvannen kilometer mot vest, der Tafjorden møter Norddalsfjorden, og den spredte fraflyttede bebyggelsen på sørsiden av fjorden (med gårdene Kalstad, Osvik og Korsnes), regnes med til Fjørå. Det gjør også Selboskarbygda (med gårdene Ytterli, Ruset, Selboskar/Sjølbøskor, Hauge og Sætra), som ligger som perler på en snor oppe i åssiden på om lag 350–400 moh.


== Næring ==
Fra gammelt av har landbruket vært den viktigste næringen i bygda, med jordbruk, husdyrhold, fruktdyrking og hagebruk. Fjorden er rik på fisk, og fjellområdet over bygda har vært brukt som sommerbeite med seterdrift. De siste årtiene har det også blitt noe reiseliv, blant annet med utleie til turister som kommer for å oppleve den storslagne naturen ved Tafjorden og rike muligheter for variert friluftsliv. I Vika ligger også en campingplass. De fleste arbeider i dag utenfor bygda; mange i kommunesenteret Sylte i Valldal som i dag er om lag fem minutter unna med bil.


== Historie ==
Befolkningen i Fjørå har fra gammelt av soknet til Sylte kirke. I 1907 fikk bygda sitt eget brevhus i grenda nede ved fjorden, med navnet «Haugsbukt». I 1911 ble dette erstattet med poståpneri – først med poststempelet «FJØRAA», så fra 1927 med «FJØRÅ». I 1909 fikk Fjørå kaianlegg og fergeforbindelse med Sylte. I 1918 var det to fergeanløp i uken, siden ble de flere. Det har også vært både samvirkelag, fryselager, møbelfabrikk, barneskole og ungdomshus i grenda nede ved fjorden. Disse er ikke i drift i dag, bortsett fra ungdomshuset «Fredheim» som er i bruk som grendehus.
Natt til 7. april 1934 ble Fjørå rammet av Tafjordulykka, da fjellpartiet «Langhammaren» på nordsiden av fjorden raste og satt i gang en flodbølge som brakte ødeleggelse rundt hele Tafjorden og videre utover Norddalsfjorden. Bare i Fjørå tok bølgen 17 liv, av disse var ni barn.I 1974 åpnet Fjøretunnelen, som ga bygda veiforbindelse med Sylte og Valldal. Før dette var det bare en bratt fjellsti mellom Fjørå og Sylte, beskrevet i den tredje utgaven av Kristofer Randers Sunnmøre : Reisehåndbok (1930):
Fra Sylte fører en interessant fjellvei over til Fjørå ved Tafjorden. Den kan dog ikke anbefales folk som er svimle. Veien går høit oppe i fjellsiden ovenfor Sylte.

Åtte år senere åpnet Fylkesvei 92 videre inn til Tafjord, slik at også denne bygda ble knyttet til veinettet. Disse veiene erstattet fergeforbindelsen på Tafjorden.
Da veiene i daværende Norddal kommune fikk navn i 2015 ble veien fra Sylte til Fjørå og videre inn hetende Tafjordvegen, mens veien fra grenda ved fjorden opp til Selboskarbygda ble hetende  Bygdavegen. Veien mellom gårdene oppe i Selboskarbygda heter Solbergvegen.


== Referanser ==
Glomfjorden

Glomfjorden (pitesamisk: Klubmávuodna) er en fjord i Meløy kommune i Nordland. Fjorden starter i vest mellom Gjersholmen på Meløy i nord og Vassdalsvik i sør og strekker seg 19 kilometer østover til Fykan i bunnen av fjorden.Øst for Meløya ligger øyene Skjerpa og Mesøya på nordsiden av fjorden. Glomneset er et langt og smalt nes som stikker ut i fjorden fra fastlandet øst for Mesøya. Mellom disse går sundet Eidet nordover til Ørnes. Sandåvika ligger på østsida av Glomneset og i denne bukten ligger bygdene Sandåga og Neverdal. Litt lenger sørøst ligger grenden Selstad. Tettstedet Glomfjord ligger på nordsiden, helt inne i fjorden. Selve bunnen av fjorden ender i en fjellvegg ved Fykan som stiger 883 meter nesten rett til værs.I Fykan ligger Glomfjord kraftstasjon, kjent for aksjonen «Operasjon Muskedunder» i september 1942 da kommandosoldatar tok seg over fjellet frå Bjærangsdalen og saboterte planlagt aluminiumsproduksjon i Glomfjord ved å sprenge rørgater til kraftstasjonen. 
Fylkesvei 17 går langs nordsiden av fjorden. Mellom Gjersholmen og Vassdalsvik, samt nordover til Ørnes, går det ferger.


== Referanser ==
Per Schaanning

Per Schaanning (født 13. mars 1959) er en norsk skuespiller kjent fra filmene Amatørene (2001), Mors Elling (2003), Den brysomme mannen (2006) og Kunsten å tenke negativt (2006), samt TV-serien Svarte penger, hvite løgner. Han har siden 1997 vært ansatt ved Det norske teatret, før den tid var han ved Den Nationale Scene, Teatret Vårt og Trøndelag Teater. Han medvirket i spillefilmen Knerten, som hadde kinopremiere i 2009.


== Utvalgt filmografi ==
2013 – Detektiv Downs – Eddy Bogerud
2014 – Neste sommer – Sinkerud
2008 – Fritt vilt 2 – Einar
2004 – Svarte penger - hvite løgner – Arne
2003 – Mors Elling – Georg
2001 – Fox Grønland – Morten Amundsen (1 episode)
2000 – Ballen i øyet – Øye-spesialist
1995 – Pan – Doktor
1986 – Plastposen – Bankraner


== Priser ==
Han vant Kanonprisen 2013 i klassen beste birolle for sin rolle i filen Detektiv Downs. I 2016 vant han Heddaprisen for beste mannlige medspiller for for rollen som Karl i Fulle folk av Ivan Vyrypajev, regi Sigrid Strøm Reibo – Det Norske Teatret..


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Per Schaanning på Internet Movie Database 
(no) Per Schaanning hos Sceneweb 
(da) Per Schaanning på Filmdatabasen 
(en) Per Schaanning hos The Movie Database 
Sceneweb.no om Schanning
Valutaslangen

Valutaslangen eller slangen i tunnelen er navnet på det første forsøket på et europeisk monetært samarbeid på 1970-tallet, som rettet seg mot å begrense fluktuasjoner mellom ulike europeiske valutaer. Forsøket ble ingen stor suksess, da landene hadde problemer med å nå målsetningene grunnet markedsuro av ulike slag. Senere ble en ny fastkursordning forsøkt gjennom Det europeiske monetære system.


== Referanser ==
Skridulaupen

Skridulaupen er et fjell nord for Rauddalsvatnet i Skjåk kommune i Innlandet. Den høyeste toppen har en høyde på 1 962 meter over havet. Primærfaktoren på 712 meter er blant de 200 høyeste i Skandinavia. To kilometer øst for hovedtoppen ligger en annen topp med en høyde på 1 949 meter over havet.
Toppen har gitt navn til turisthytta Skridulaupbu rett sør for fjellet.


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia
Strynefjellet

Strynefjellet er et fjellområde på grensen mellom Stryn kommune i Vestland og Skjåk kommune i Innlandet. Området ligger like nord for Jostedalsbreen og vest for Reinheimen. Strynefjellet omtales som fjellovergangen på Riksvei 15. Den nasjonale turistvegen 258Fylkesvei 258 går over Strynefjellet fra øst mot vest. Disse to veiene kalles gamle Strynefjellesvegen og ny Strynefjellsvegen (riksvei 15 gjennom Breidalen). Kartverket angir Strynefjellet som fjellområdet på begge sider av Videdalen (fylkesvei 258) inkludert Tystigbreen, Raudeggbreen og Raudeggi i sør, og Langvasseggi og Raudnova i nord. Fjellområdet er delvis omfattet av Breheimen nasjonalpark. Strynefjellet ligger ved hovedvannskillet mellom Vestlandet og Østlandet, og i tillegg til Stryneelva drenerer området østover til Otta (elv).


== Referanser ==
Aita

Aita var i henhold til etruskisk mytologi en demonisk gud i underverden. Han tilsvarte den greske Hades og i romersk mytologi tilsvarer han Pluto. Hans hustru het Persipnei (tilsvarende greske Persefone).


== Bilder ==
Aita er avbildet kun i noe få tilfeller i etruskisk gravfreskoer, slik som i et berømt veggmaleri i Orcusgraven i Tarquinia og Golinigraven i Orvieto i Italia. I førstnevnte er han avbildet som en skjegget mann med ulveskinnslue. Hans hustru Persipnei bærer slangekrone. Mellom hodene deres er navnene skrevet baklengs.


== Ulveskinnslue ==
Hades er aldri blitt beskrevet eller avbildet i ulveskinnslue, men han hadde tilsvarende hjelm, og det som siden har blitt et ordtak, «Aidos kune» eller «Hades' hjelm», skapt for ham av kyklopene i løpet av Olympens krig mot titanene. Hjelmen gjorde at den som bar den usynlig («aidou», derav navnet Aides eller Hades, det vil si «Den usynlige» eller «Den usette»). Selv ikke gudene kunne se den som bar den. Athene hadde båret den, sier Homer, i løpet av Trojakrigen for å gjøre seg usynlig, selv for Ares. Og, forteller Hesiod, Hermes lånte den og ga den til Persevs for å gjøre ham usynlig i hans kamp mot de forferdelige gorgonene.Det greske ordet for «hjelm» (kune) betyr «hundehår», «hundeskjul», eller «hundskinn»/«hundepels». Hades' hjelm var derfor en lue av hundepels, og dette overførte etruskerne til ulveskinnsluen eller hjelmen til Aita. Den franske etruskerforskeren Jean-Rene Jannot har hevdet i hans bok La peinture etrusque at Aita i Orcusgraven er «dekket av skinnet» til en hybrid, en «ulvehund», men andre forskere karakteriserer det som ganske enkelt ulvskinn.


== Haruspex ==
På en askeurne fra den samme perioden viser et veggmaleri i et gravkammer en menneskelig Aita, skjegget og kledd i en kappe av skinn, og som fører den mannen som er kremert til underverden, og dennes ånd er sett på utsiden hvor han går gjennom porten til verden hinsides. Han bærer den spisse metallkronen til en haruspex, en trollmann og synsk som kunne fortelle om framtiden ved å lese mønstre i dyrs innvoller eller tordenskrall eller lynene. Nå tar han det siste farvel til sin unge hustru og deres spedbarn.Over dem er to kvinnelige demoner med blottet bryst som holder sine fakler, eller vanthguddommer med slanger i håret som Persipnei i gravmaleriet. Ved siden av døren er det kvinne i kort kjortel som kan være Culsu eller kanskje selveste Vanth som vokter døren. En av kvinnedemonene over peker med fakkelen mot moren og barnet.
Aita, de dødes herre, skritter mot den døde mannen for å ta ham inn i underverden. Som i den første graven nevnt over bærer han skjegg og skinnlue. På høyre side venter dødsdemonen Charun i dyreham, med sin hammer og en åre for gi den døde mannen coup de grâce eller nådestøtet. Over ham er det enda en demon med hundehode.


== Referanser ==


== Litteratur ==
De Grummond, Nancy Thomson (2006): Etruscan Myth, Sacred History, and Legend, Philadelphia
Haynes, Sybille (2000): Etruscan Civilization, Los Angeles
Litlskrymten

Litlskrymten (også kalt Veslskrymten) er et grensefjell mellom Sunndal kommune i Møre og Romsdal og Oppdal kommune i Trøndelag. Det har en høyde på 1 961 meter over havet. Litlskrymten ligger like øst for Storskrymten.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Referanser ==
Skarvedalseggen

Skarvedalseggen er et fjell sør i Reinheimen nasjonalpark i Skjåk og Lesja kommuner i Innlandet. Det har en høyde på 1 961 meter over havet og toppen danner grensepunkt mellom kommunene.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Kleneggen

Kleneggen (eller Høgbøra) er et fjell i Molde kommune i Møre og Romsdal. Det har en høyde på 1 964 moh og er det høyeste i Molde kommune. Fjelltoppen ligger i det alpine fjellområdet mellom Eikesdalen (tidligere Nesset kommune) og Verma i Romsdalen. Fra toppen er det utsikt langs Eikesdalsvatnet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over skandinaviske fjell med størst primærfaktor


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Mania (mytologi)

Mania kan referere til to ulike mytologiske figurer. I gresk mytologi var Mania personifiseringen av galskap (se Mani).
I romersk og etruskisk mytologi var Mania eller Manea en dødsgudinne. Hun, sammen med etruskiske Mantus, styrte underverden. Hun var etter sigende mor til spøkelsene, de udøde, og andre vesener i natten, foruten også Larer og Maner. Hennes navn knytter henne til Maner, Mana Genita, og Manius.Både den greske som den latinske Mania er antatt avledet fra urindoeuropeisk ordet *men-, «å tenke». Det er ordslektskap til greske menos («liv», «livskraft») og til avestiske mainyu, «ånd».


== Referanser ==


== Se også ==
Maniæ
Lyssa
Blåhøe (Skjåk)

Blåhøe er et fjell i Skjåk kommune, nær grensa til Lesja kommune, i Innlandet fylke. Fjellet ligger i Reinheimen nasjonalpark og har en høyde på 1 959 meter over havet.


== Se også ==
Blåhø – for fjell med lignende navn
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Blåhøi (Lesja)

Blåhøi (også skrevet Blåhøe) er et fjell i Lesja kommune i Innlandet. Det har en høyde på 1 668 meter over havet.


== Se også ==
Blåhø – for fjell med lignende navn
Liste over Norges høyeste fjell


== Referanser ==
Uraknatten

Uraknatten (også skrevet Urdaknatten) er et fjell i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Det ligger en kilometer nordøst for Uranostinden og har en høyde på 1 958 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Referanser ==
Drugshøi

Drugshøi er et fjell nordvest for Snøhetta i Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark, i Lesja kommune i Innlandet. Det har en høyde på 1 957 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Sandgrovhøi

Sandgrovhøi er et fjell på grensa mellom Lom og Skjåk kommuner i Innlandet. Fjellet ligger mellom Lomseggje og Hestbreapiggan i Breheimen nasjonalpark. Det har en høyde på 1 956 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Referanser ==
Latinerseil

Latinerseil er et trekantet seil, festet horisontalt langs en rå som er montert i vinkel på masten i langskips retning.


== Eksterne lenker ==
(en) Lateen sails – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
I. C. Campbell, "The Lateen Sail in World History", Journal of World History, 6.1 (1995), 1–23
Ejegayehu Dibaba

Ejegayehu Dibaba (født 21. mars 1982) er en etopisk friidrettsutøver (langdistanseløper).
Dibaba kommer fra en etiopisk løperfamilie. Hun er søster av den dobbelte OL-mesteren Tirunesh Dibaba, og kusine av Derartu Tulu, som også har blitt olympisk mester to ganger. Dibabas første store internasjonale oppgave var under VM i Paris 2003 der hun ble nummer 9 på 10 000 meter. Under OL 2004 tok hun sølv på den samme distansen. Under VM 2005 tok hun to bronsemedaljer, på både 5000 og 10 000. Begge løpene ble vunnet av søsteren Tirunesh.


== Personlige rekorder ==
5 000 meter – 14.32,74 (Bergen, 11. juni 2004)
10 000 meter – 30.18,39 (Sollentuna, 28. juni 2005)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ejegayehu Dibaba – Olympics.com 
(en) Ejegayehu Dibaba – Olympic.org 
(en) Ejegayehu Dibaba – Olympedia 
(en) Ejegayehu Dibaba – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ejegayehu Dibaba – World Athletics
Slåstad skole

Slåstad skole er en barneskole på Nordset i Sør-Odal. Den gamle skolen lå like ved og het Nordset skole.
Skolen tar i mot elever fra deler av Oppstad og områdene ved Slåstad. Skolens hovedbygning er fra 1968.


== Skoletrinn ==
For tiden har Slåstad skole én klasse for hvert trinn, totalt sju. Skolen har nesten blitt nedlagt på grunn av rotete kommuneøkonomi. Den er kjent for sitt vakre uteområde og gode resultater. Den var blant landets beste på nasjonale prøver i 2011.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Slåstad skole - Sør-Odal kommune Arkivert 7. april 2017 hos Wayback Machine.
Ormelifossen

Ormelifossen er en foss i Fortundalen i Luster kommune i Sogn og Fjordane. Den ligger i elva Granfasta som er utbygd til vannkraftproduksjon i Skagen kraftverk, og Ormelifossen er derfor tørrlagt mesteparten av året. 


== Se også ==
Liste over norske fosser


== Eksterne lenker ==
Ormelifossen på World Waterfall Database
Tyssefossen

Tyssefossen er en foss i Bjørke i Volda kommune i Møre og Romsdal. Fossen er en del av elva Tyssa som renner fra Tyssevatnet ut i Storfjorden. Fossen er utbygd til produksjon av vannkraft i Tussa kraftverk og er tørrlagt store deler av året.


== Se også ==
Liste over norske fosser


== Eksterne lenker ==
Tyssefossen på World Waterfall Database
Gammelt bilde av fossen
Sander skole

Sander skole er en nedlagt barneskole som ligger på Sander i Sør-Odal kommune i Innlandet.
Sander skole var pilotskole for prosjektet Sabona, som bygger på Johan Galtungs erfaringer innen konflikthåndtering. Elevene i skolekretsen går fra skolestart i 2019 på Glommasvingen skole på Skarnes.


== Referanser ==
Grinddalsfossen

Grinddalsfossen er en foss i Geiranger i Stranda kommune i Møre og Romsdal. Den ligger i Grinddalselva, ei sideelv til Geirangerelva, som i 1993 ble varig vernet mot kraftutbygging i Verneplan IV.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over norske fosser


== Eksterne lenker ==
Grinddalsfossen på World Waterfall Database
Disenå skole

Disenå skole er en nedlagt barneskole som ligger på Skøyen i Sør-Odal.Disenå skole tok i mot elever fra Disensida i Ullern i tillegg til områdene rundt Finnholt i Strøm. Skolens hovedbygning er fra 1965. I 1999 var byggetrinn 2 klart, og i 2001 kom et tilbygg for heimkunnskap.
Elevene i skolekretsen går fra skolestart i 2019 på Glommasvingen skole på Skarnes.


== Referanser ==
Sjongshøi

Sjongshøi er et fjell i Lesja kommune i Innlandet. Fjellet ligger i Dovrefjell-Sunndalsfjella nasjonalpark, og har en høyde på 1 954 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Høgstolen

Denne artikkelen er om fjellet i Reinheimen. For fjellet i Valldalen i Fjord kommune, se Høgstolen (Valldal).Høgstolen er et fjell mellom Puttegga og Karitinden, i Reinheimen nasjonalpark. Toppen danner grensepunkt mellom Rauma og Fjord kommuner i Møre og Romsdal. Fjellet har en høyde på 1 953 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell
Liste over fjell i Skandinavia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
romsdal.com - Høgstolen informasjonsside
Tverrfjellet (Skjåk)

For andre fjell med samme navn se Tverrfjellet.Tverrfjellet er et fjell mellom Tundradalen og Lundadalen sør i Skjåk kommune i Innlandet. Det har en høyde på 1 952 meter over havet.


== Se også ==
Liste over Norges høyeste fjell


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Dongxiang

Dongxiang kan være:

Folkegruppen Dongxiang (东乡族) i Folkerepublikken Kina;
Det autonome fylke Dongxiang (东乡族自治县) i provinsen Gansu i Kina;
Fylket Dongxiang (东乡县) i provinsen Jiangxi i Kina.
Krokfossen

Krokfossen er en foss i Bondhusdalen i Kvinnherad kommune i Hordaland. Fossen stuper først ned i et lite gjel og deretter ut i Bondhusvatnet. 


== Se også ==
Liste over norske fosser


== Eksterne lenker ==
Krokfossen på World Waterfall Database
Moradabad (distrikt)

Moradabad (hindi: मोरादाबाद ज़िला, urdu: مراد آباد ضلع) er et distrikt i den indiske delstaten Uttar Pradesh. Distriktets hovedstad er Moradabad. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 4 773 138 innbyggere i distriktet, mot 3 810 983 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 33,01 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 15,99 % i 2011 mot 20,31 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 912 i 2011, det samme som i 2001. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Moradabad district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Korsmo skole

Korsmo skole er en nedlagt barneskole som ligger på Korsmo ved Skarnes i Sør-Odal.I årene 1885 til 1923 ble et skolebygg på Sundbakken benyttet for undervisningen i den tidligere Korsmo skolekrets. Gamle Korsmo skole sto klar i desember 1923. Dette bygget ble brukt fram til 1976, da det nåværende skolebygget ble tatt i bruk. I 1999, 2002 og 2007 ble det foretatt ytterligere utbygginger og oppussinger.
I 2015 brant daværende Korsmo skole ned i forbindelse med arbeid på skoletaket. Skolen var fra 2017 til 2019 et midlertidig skoleanlegg av sammenbygde brakker. Elevene i skolekretsen går fra skolestart i 2019 på Glommasvingen skole.


== Referanser ==
Rampur (distrikt)

Rampur (hindi: रामपुर ज़िला, urdu: رام پور ‏ضلع) er et distrikt i den indiske delstaten Uttar Pradesh. Distriktets hovedstad er Rampur. 


== Demografi ==
Ved folketellingen i 2011 var det 2 335 398 innbyggere i distriktet, mot 1 923 739 i 2001. Den urbane befolkningen utgjør 25,21 % av befolkningen.
Barn i alderen 0 til 6 år utgjorde 15,85 % i 2011 mot 20,70 % i 2001. Antallet jenter i den alderen per tusen gutter er 922 i 2011. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rampur district – kategori av bilder, video eller lyd på Commons