jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Artfjället

Artfjället (sørsamisk: Aartege) er et fjellområde i Vindelfjällen, vest for Umeälven. Fjellområdet fortsetter inn i Hemnes kommune i Norge og ligger i nærheten av Okstindan. Artfjället er kjent for sin rike flora. Fjellets høyeste topp kalles Praahkoenjuenie og ligger på 1 471 meter over havet.


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Vindelfjällen

Vindelfjällen er et fjellområde i kommunene Sorsele og Storuman i Västerbottens län, mellom Vindelälvens og Umeälvens dalfører. En stor del av området inngår i Vindelfjällens naturreservat, som med et areal på 550 000 hektar er Sveriges største naturreservat.

Området består av mange mindre og tre større mer eller mindre sammanhengende fjellmassiver:  Artfjället (Aartege) vest for Umeälven, Norra Storfjället øst for den samme elven og Ammarfjället (Skiebllie) vest for Vindelälven. Disse tre fjellmassivene ligger innenfor naturreservatet. Norra Storfjället krysses av Kungsleden mellom Ammarnäs og Hemavan samt av et antall mindre ferdselsårer sommars- og vinterstid, men i de to andre massivene finnes ingen markerte veier.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vindelfjällens naturreservat (offisiell hjemmeside)
Selskapsreisen 2

Selskapsreisen 2 (originaltittel: Sällskapsresan 2 – Snowroller) er en svensk filmkomedie fra 1985. 


== Handling ==
Enda en gang begir Stig-Helmer seg ut på eventyr og nå bærer det av sted til Alpene sammen med den norske kompanjongen hans, Ole Bramserud. Den svenske filmtittelen er Snowroller som dessuten er navnet på reiseselskapet de reiser til Kirchberg med. På reisen får de selskap av mange andre komiske personligheter, for eksempel familien Jönsson og kompisene Brännström og Hedlund fra Västerbotten.


== Om filmen ==
Filmen ble innspilt i den sveitsiske byen Verbier, som man et par ganger kan se på skilt i filmen. Gondolbanen de kjører med i filmen er i dag erstattet av funitelheisen «Funispace». 
For øvrig er Verbier en fransktalende by, likevel snakker lokalbefolkningen i filmen utelukkende tysk.
Det henspilles også på Tyrol mange ganger i filmen, men Tyrol ligger i de østerrikske alpene, der også virkelighetens Kirchberg befinner seg. En vanlig misforståelse er at filmen utspilles i Kitzbühel. Virkelighetens Kirchberg er nabo til nettopp Kitzbühel.


== Rolleliste (utvalg) ==


== Eksterne lenker ==
(en) Selskapsreisen 2 på Internet Movie Database 
(no) Selskapsreisen 2 hos Filmfront 
(sv) Selskapsreisen 2 i Svensk Filmdatabas 
(da) Selskapsreisen 2 i Danmark Nationale Filminstitut 
(da) Selskapsreisen 2 i Danmark Nationale Filminstitut 
(en) Selskapsreisen 2 på AllMovie 
(en) Selskapsreisen 2 på Rotten Tomatoes
Vindelälven

Vindelälven (umesamisk: Vidduolienuo) er et 453 km langt vassdrag i den sørlige delen av landskapene  Lappland og Västerbotten (Västerbottens län) med et tilsigsfelt på 12 650 km². Vindelälven er ei sideelv til Umeälven og er omtrent like vannrik som denne ved samløpet. Vindelälven er Sveriges største sideelv. Middelvannføringen ved munningen er 190 m³/s. 
Vindelälven starter nær grensen mot Norge i den sørlige delen av Arjeplog kommune, og renner sørøstover gjennom hele Sorsele kommune, inklusiv innsjøen Storvindeln, passerer gjennom Vindeln kommune og en liten del av Umeå kommune, og ender opp i Vännäs kommune hvor den munner ut i Umeälven like øst for Vännäsby, 25 km fra Bottenviken. På sin vei passerer den Ammarnäs, Sorsele, Rusksele, Åmsele og Vindeln. Vindelälvens største sideelv er Laisälven.

Vindelälven er en av Sveriges fire store uregulerte fjellelver. Dens vannmengde under vårsmeltningen kan derfor være betydelig større enn i den regulerte Umeälven.
I 1993 ble Vindelälven utpekt som en nasjonal elv av Sveriges riksdag, sammen med Torneälven, Kalixälven och Piteälven.


== Eksterne lenker ==
Vindelälven
Storvindeln

Storvindeln (umesamisk: Stuor Vidduole) er en 55 km²  stor innsjø i Sorsele kommune, i den midterste delen av Lappland i  Västerbottens län, beliggende 342 meter over havet. Innsjøen gjennomstrømmes av Vindelälven.


== Referanser ==
Cecilia Walton

Cecilia Walton eller Cecilia Walton Agrell (født 20. november 1952 Kristianstad i Skåne län) er en svensk skuespiller. 
Walton har studert ved Statens scenskola i Malmö. Hun er datter av skuespilleren Karin Walton.


== Filmografi (utvalg) ==

2006 – Min kones første elsker
2005 – Wallander – Mørket (TV)
2001 – Fru Marianne (TV)

1998 – Øyet som ser
1996 – Tre kronor (TV-serie)
1996 – Bengtsdotter
1995 – Mördare utan ansikte (TV miniserie)
1994 – Den vite riddaren (TV)
1994 – Fallet Paragon (TV-serie)
1993 – Snoken (TV-serie)
1989 – Alla älskade Alice (TV)
1988 – Kråsnålen

1985 – Selskapsreisen 2

1983 – Mot härliga tider

1982 – Den enfoldige morderen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cecilia Walton på Internet Movie Database 
(sv) Cecilia Walton i Svensk Filmdatabas 
(da) Cecilia Walton på Filmdatabasen 
(en) Cecilia Walton på AllMovie 
(en) Cecilia Walton hos The Movie Database
Gunnar Raade

Gunnar Raade (født 6. mai 1944) er tidligere konservator ved Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. Han er en internasjonalt anerkjent mineralog som har publisert flere arbeider som omhandler bl.a. beskrivelse av nye mineraler.
Mineralet Raadeitt er oppkalt etter Raade. Det er et magnesiumfosfat som bl.a. finnes i Tingelstadtjern gruve på Modum i Buskerud.


== Referanser ==
Jesus College

Jesus College kan vise til:

Jesus College (Cambridge) – et kollegium ved Universitetet i Cambridge
Jesus College (Oxford) – et kollegium ved Universitetet i Oxford
Ingemar Johansson (kappgjenger)

Bror Ingemar T. Johansson (født 25. april 1924, død 18. april 2009) var en svensk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1948 i London.
Johansson vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under Sommer-OL 1948 i London. Han kom på andreplass på 10 kilometer kappgang bak sin landsmann John Mikaelsson.


== OL-medaljer ==
1948  London  -  Sølv i friidrett, 10 km kappgang


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ingemar Johansson – Olympics.com 
(en) Ingemar Johansson – Olympic.org 
(en) Ingemar Johansson – Olympedia 
(en) Ingemar Johansson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ingemar Johansson – databaseOlympics.com (arkivert) 
(sv) Ingemar Johansson – Sveriges olympiske komité
Støykart

Støykart eller støysonekart er kart som viser støynivåene i de områdene som dekkes av kartet. Støykart kan utarbeides for én type støy, f.eks. veitrafikkstøy eller flystøy - eller for den samlede støybelastning i området. I Norge har Statens vegvesen utarbeidet støykart for veitrafikkstøyen i alle landets fylker for områdene rundt riksveier med en årsdøgntrafikk på minst 16 400. For Oslo finnes også kart for støy fra henholdsvis baner og havner, samt totalstøy I tillegg finnes lokale støykart rundt bl.a. motorsentre, flyplasser og skytebaner.
Den som driver eller vil etablere støyende virksomhet, bør iflg. Retningslinje for behandling av støy i arealplanlegging (T-1442) utarbeide støykart.


== Referanser ==
Tomorrow Is a Long Time

«Tomorrow Is a Long Time» er en amerikansk sang med melodi og tekst av Bob Dylan. Den er utgitt på samlealbumet Bob Dylan Greatest Hits Volume II, som kom på markedet i 1971.Det er en eksklusiv liveinnspilling fra Dylans Town Hall Concert i New York City, 12. april 1963.Den ble også utgitt på den sjeldne trippel-LP-samlingen Masterpieces (1978).En demo av «Tomorrow Is a Long Time» ble spilt inn i New York City i desember 1962 som en del av «The Witmark Demos», en studiosession som har blitt vanlig bootlegged i årenes løp.
Selv om andre sanger fra samme sessionen har blitt offisielt utgitt, er dette opptaket fremdeles kun tigjengelig på bootleg.
Han fremførte også sangen på Skip Weshner Show (WBAI Studios) i New York City i februar 1963.En annen verjon av samme sang ble spilt inn under sessionen til albumet New Morning i Studio E, Columbia Recording Studio, New York City, 4. juni 1970. Produsent var Bob Johnston. Den har også blitt bootlegged.
Flere versjoner av sangen ble utgitt før Dylans Town Hall-innspilling. Ian & Sylvia spilte inn sangen på plate i 1964 og Odetta inkluderte den på albumet Odetta Sings Dylan fra 1965.
Elvis Presley spilte inn sin versjon i RCA Studio B, Nashville, 26. mai 1966. Sangen ble utgitt på lydsporet-LP-platen til spillefilmen Spinout (RCA Victor LSP 3702 (stereo) og RCA Victor LPM 3702 (mono)) 31. oktober 1966. Produsent var Felton Jarvis. Dylan sa at dette var hans favoritt-coverversjon blant hans sanger.


== Coverversjoner ==
Elvis Presley
Joan Baez
The Black Family (band)
Judy Collins
Nickel Creek
Sandy Denny
Dion
Nick Drake
Dream City Film Club
Chris Hillman
Danielle Howle
The Kingston Trio
Nationalteatern
The Silkie
Rosalie Sorrels
Rod Stewart


== Norsk versjon ==
Randi Hansen har skrevet en norsk tekst. Den norske tittelen er «Hvor godt det ble å våkne». Sangen ble utgitt på LP-platen Ho Randi (NorDisc NORLP 404) i 1979.


== Referanser ==
BLA Stockholm

BLA Stockholm er et svensk produksjonsselskap for film, fjernsyn og reklame. Selskapet ble etablert i 1995.
BLA har, foruten mange svenske TV-programmer, laget dukkene til NRKs barnetv-serie Kometkameratene.Selskapets navn er sammensatt av initialene i etternavnene på de tre grunnleggerne:

B for Helena Äwe Bäckman. Hun driver dukkeverkstedet i BLA, og har laget dukkene til en rekke BLA-produksjoner, men også til blant annet SVT-serien Hotell Kantarell og NRK-serien Kometkameratene. Videre var hun ansvarlig for dukkene til TV-seriene Allrams höjdarpaket (2004), LasseMajas detektivbyrå (2006) og Gjengen på taket (2006-2007). Hun designet også dukkene som ble benyttet i kinofilmen Upp i det blå (2016), som ble regissert av Peter Lennstrand og vant prisen for beste barnefilm på filmfestivalen i Zürich høsten 2017.
L for Petter Lennstrand. Han er mannen bak de fleste BLA-produksjonene. I tillegg til andre roller er han regissør og dukkespiller. I Sverige ble hans dukkespill allemannseie gjennom dukkene Allram, Janne og Rydberg, som figurerte i SVT-programmer i en årrekke.
A for Patrik Arve. Han er både musiker og grafisk designer i BLA.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
bla.se
Tormod Hjortnæs Larsen

Tormod Hjortnæs Larsen (født 29. juli 1986) er en norsk friidrettsutøver innen sprint. Han kommer opprinnelig fra Dokka i Nordre Land. Som seniorløper har han representert Lillehammer IF og tatt 11 NM-medaljer. I tillegg til dette kommer flere NM-medaljer innendørs, og Larsen er regjerende mester på 60 og 200 meter fra NM i friidrett innendørs 2011. 
Larsen har også representert Norge internasjonalt. Av større mesterskap var han med i Norges tropp til EM i friidrett 2010 og løp 4 x 100 meter stafett sammen med Philip Bjørnå Berntsen, Christian Settemsli Mogstad og Jaysuma Saidy Ndure.


== Personlige rekorder ==
Larsen har følgende bestenoteringer på sprintdistansene:

60 meter – 6,86
100 meter – 10.54
200 meter – 21,27
400 meter – 48.16


== Medaljer i norske mesterskap ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tormod Hjortnæs Larsen – World Athletics
We Don’t Need Another Hero

«We Don't Need Another Hero» er en sang skrevet av Terry Britten og Graham Lyle som ble spilt inn og gitt ut på singel med Tina Turner i 1985. Singelen kom på 1.-plass i Australia, Canada, Polen, Spania, Sveits, Tyskland, 2.-plass på Hot Adult Contemporary, Irland, Italia, New Zealand, Norge, Pop-lista, Portugal, og Østerrike, 3.-plass i Belgia, Frankrike, R&B-lita og Storbritannia, 4.-plass i Sverige, 7.-plass i Nederland, 9.-plass i Sør-Afrika, 23.-plass på Hot Dance/Club Play og 29.-plass på Mainstream Rock Tracks. Albumet ble nominert til en Grammy for Best Female Pop Vocal Performance. Sangen ble også gitt ut på albumet Mad Max Beyond Thunderdome senere samme år. Musikkvideoen ble regissert av George Miller.


== Coverversjoner ==
The Shadows på albumet Simply Shadows i 1987
Shirley Bassey på albumet Sings the Movies i 1995
Regina Lund på albumet Year Zero i 2000
Jane Child i 2004
Northern Kings på albumet Reborn i 2007


== Referanser ==
Amazon Kindle

Amazon Kindle er en e-bokleser fra Amazon.com.
Kindle brukes til å kjøpe e-bøker og lese disse samt blogger, tidsskrifter og aviser via enheten.


== Versjoner ==
Kindle 3: Amazon lanserte to nye versjoner av Kindle 28. juli 2010. En av disse, Kindle Wi-Fi, vil koste $139, og kan knytes til internett via Wi-Fi. Den andre versjonen vil erstatte Kindle 2 og vil koste $189. Den leveres med både 3G og Wi-Fi.


== Annet ==
Det er også lansert «Kindle for PC», som er et program til å lese Kindle-bøker på en PC. «Kindle for Mac» kom 18. mars 2010.
I tillegg har iPhone, Blackberry og Android støtte for Kindle-programvaren.
I juli 2010 ble Stieg Larsson den første forfatter som solgte over 1 million Kindle bøker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Amazon Kindle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Amazon Kindle – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Kindle
Kindle 2
Kindle DX
Kindle 3
Jaguarão (elv)

Jaguarão (portugisisk) eller Yaguarón (spansk) er ei elv på grensa mellom Cerro Largo-departementet i det østlige Uruguay og delstaten Rio Grande do Sul i det sørlige Brasil. Elva er 208 km lang og har et nedbørsområde på 3 000 km².
Elva har sine kilder i høyfjellsplatået Serras de Sudeste (eller Escudo Sul-Riograndense) og renner østover til den munner ut i brakkvannsdeltaet Lagoa Mirim, som er indirekte knyttet til Atlanterhavet.
Elva er farbar i 32 km, opp til byen Jaguarão.


== Eksterne lenker ==
fepam.rs.gov.br kart over nedbørsområdet
Automatstål

Automatstål er stål tilsatt svovel og noen ganger bly. Innholdet av svovel gjør at stålet blir kortsponet, noe som gjør det bedre for bearbeiding i f.eks. dreieautomater. Ulempen er at stålet blir sprøere og ikke kan sveises. Automatstål brukes til dreide deler som for eksempel nippler.
Tilsetning av bly er blitt fobudt i mange land og bransjer og blir derfor stadig mindre vanlig.
Paranapanema (elv)

Paranapanema er en av de største elvene i delstaten São Paulo i Brasil. Den danner grensen mellom delstatene São Paulo og Paraná.
Elven har sitt utspring i Serra dos Agudos sørøst i delstaten, 100 km fra havet, i fjellene som danner en barriere mellom kysten og slettelandskapet. Herfra renner elven i en vestlig retning inntil den flyter sammen med Paraná etter 930 km, på 239 moh. Den har et samlet fall på 570 meter. Nedbørfeltet er 100 800 km².Inntil den flyter sammen med Itararé renner elven gjennom delstaten São Paulo, og etter dette danner den grensen mellom Paraná og São Paulo. 
Elven har siden 1999 sin egen dag, vedtatt ved lov: 27. august.
Det er 8 demninger og vannkraftverk langs elva, med en samlet årsproduksjon på 2 240 MW. Det største av verkene er Capivara-demningen med 619 MW.


== Elveløpet ==
Elvens nederste 420 km er jevn, rolig og med moderat fall (29 cm/km), og ca. 200 meters bredde. De nederste 70 km er seilbare.
Den midterste delen av elven, ca. 330 km, strekker seg fra Salto Grande og opp til samløpet med Rio Apiaí-Guaçu har et samlet fall på 210 meter. Det er i dette partiet av elva de fleste kraftverkene er. 
De øverste 180 km av elveløpet er bratt, med en stigning på 150 cm/km.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paranapanema River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ammarnäs

Ammarnäs (umesamisk: Geävttsa) er et småsted i Sorsele kommune i Västerbottens län, i landskapet Lappland. Stedet hadde 95 innbyggere i 2005. Den svenske sangeren Sven-Gösta Jonsson kommer fra Ammarnäs.
Gjennom Ammarnäs renner Vindelälven og dens bielv Tjulån.
Kungsleden starter like utenfor Ammarnäs. Byen har et eget reinslakteri noen kilometer unna.
Ammarnäs er kjent for fjellet Potatisbacken, der det dyrkes potet.
Mellom årene 1984 og 2003 var Ammarnäs startstedet for landeveis-stafetten Vindelälvsloppet.


== Eksterne lenker ==
Hjemmesiden til Ammarnäsgården turistsenter
Ammarfjället

Ammarfjället (umesamisk: Skiebllie) er et fjellmassiv i Vindelfjällen, nordvest for Ammarnäs. Ammarfjället avgrenses av Vindelälven i nord og øst og av Tjulån og Lill- og Stor-Tjulträsket i sør. Det er i sine indre og nordvestlige deler et høyfjellsområde. Høyeste topp er Rierruogájsie med 1611 meter over havet.Toppens sekundærfaktor på 26 kilometer, er blant de 100 lengste i Skandinavia.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over fjell i Skandinavia
Eidemarken (Bergen)

Eidemarken er et strøk i Bergen i bydelen Bergenhus. Eidemarken grenser i nord mot Ladegården ved Breistølsbekken og Ladegårdsgaten, videre mot Stølen langs Henrik Wergelands gate, mot Fjellet langs Øvre Blekeveien, mot Skansen langs Skansegaten og Skansebakken, og deretter langs Fjellveien tilbake til utgangspunktet. Området er en sentral del av «Hødden».
Strøket omfattes av grunnkretsene Krohnengen, Wesselengen og Skanselien, som hadde til sammen 1 159 innbyggere 1. januar 2014 og et areal på 0,18 km².
Krohnengen skole ligger i området, som ellers for det meste består av boligbebyggelse med mange små trehus. Det lokale buekorpset heter Wesselengens Bataljon.


== Historie ==
Krohnengen var opprinnelig en del av Meyerengen, en stor eiendom vi hører om allerede i 1650-årene. Eier på slutten av 1700-tallet var kjøpmann Claus Krohn, derav navnet Krohnengen. Etter Krohns død i 1804, overtok svigersønnen Johan Adolph Fischer eiendommen. Han utvidet gården og anla i 1805 Krohnengen Brænderie og Malterie. I 1830-årene ble eiendommen solgt til nordfjordingen, bøkkermester Ole Eide (1788–1858) i Kroken.
Naboeiendommen Wesselengen ble ryddet av Tordenskjolds farbror, kjøpmann Abraham Wessel, som hadde kjøpt Lungegården på auksjon i 1723. Lungegårdens eiere mente å ha hevd på den senere Wesselengen, som Bergen by anså som del av byens takmark. På begynnelsen av 1800-tallet var gullsmed Peter Michael Blytt blitt eier av området. I 1833 solgte han eiendommen til Ole Eide og sønnen Petter som fortsatte nyrydningsarbeidet i stor stil. Krohnengen og Wesselengen fikk da fellesbetegnelsen Eidemarken på folkemunne. Ole Eide bygde også den første Tippetue-veien frem til stølen sin på Fløyfjellet, og har fått en gate oppkalt etter seg.Strøket ble utbygget på 1870-tallet, og ingen steder i Norge var trangboddheten større. I hvert av husene bodde i gjennomsnitt 25 personer. I 1875 var det kommet opp 68 hus med et samlet innbyggertall på rundt 1 700 personer, hvorav rundt 1 000 barn. Blant disse var Audun Hetland, født og oppvokst i Professor Dahls gate 26.


== Referanser ==
Kastraki-demningen

Kastraki-demningen er en demning som gir kraft til et vannkraftverk i elva Akheloos i det vestlige Hellas. Installert total vannkrafteffekt er 320 MW, fordelt på 4 turbiner. Demningen ble bygget i 1969 og har tatt navn fra tettstedet Kastraki.
Demningen er 95 meter høy og 530 meter lang. Den skaper det kunstige reservoaret Kastrakisjøen, med et areal på 28 km², og et vannvolum på omkring 1 km³. Den er den andre demningen i elva Akheloos' løp, etter Kremasta-demningen.
Stølen (Bergen)

Stølen er et strøk i Bergen i bydelen Bergenhus. Det grenser mot Ladegården langs Ladegårdsgaten og Hans Hauges gate, mot Bergenhus og Bryggen langs Nye Sandviksveien og Øvregaten til Nikolaikirkeallmenningen, opp denne til Steinkjellergaten og langs Steinkjellerbakken (Fjellets grense) til Eidemarkens grense langs Øvre Blekeveien og Henrik Wergelands gate og tilbake til utgangspunktet.
Strøket består for det meste av brostensbelagte smau og trehus. Det omfattes av grunnkretsene Stølen og Steinkjelleren, som hadde til sammen 920 innbyggere 1. januar 2014 og et areal på 0,04 km². I tillegg omfatter strøket de deler av grunnkretsen Bryggen som ligger øst for Øvregaten.


== Eksterne lenker ==
Bergen byleksikon på nett, om Stølen (boligstrøk)
Kungsleden

Kungsleden er en 425 km land vandringsvei som går gjennom fjellene i Lappland i Sverige. Den strekker seg mellom Abisko i nord og Hemavan i sør, og
passerer blant annet Kebnekaisemassivet, Stora Sjöfallet, Kvikkjokk, Jäkkvik og Ammarnäs.
Kungsleden er ofte besøkt i sommerhalvåret. Vandringen er varierende og passer for både nye og erfarne vandrere, avhengig av hvilken strekning man velger, og hvorvidt man velger å overnatte i hytte eller telt.
Langs store deler av vandringsveien ligger overnattningshytter som drives av Svenska Turistföreningen. Etapper som mangler overnattingshytter, f.eks. mellom Kvikkjokk og Jäkkvik, passer best for vandrere som overnatter i telt. Disse etappene er de minst besøkte.
Mange overnattningshytter er åpne og bemannet også vinterstid (vanligvis mars–april). Strekningen Abisko–Kebnekaise egner seg derfor for vinterturer, også for nybegynnere.


== Historie ==
Arbeidet med å anlegge Kungsleden ble påbegynt etter initiativ fra den Svenska Turistföreningen (STF) omkring år 1900. Den første delen ble anlagt mellom Abisko og Kvikkjokk, og de første hyttene ble bygd ved Abiskojaure og Kebnekaise i 1907. Leden mellom Abisko og Vakkotavare ble bygd fra 1926 til 1927. Selve navnet Kungsleden ble første gang tatt i bruk av STF i 1928. På 1950-tallet gikk den til Ammarnäs, og i 1975 ble den offisielt forlenget til Hemavan. I 1977 ble det statlige ledsystemet opprettet i fjellet, et system Kungsleden skulle bli en del av.


== Vanlige etapper ==
Det finnes flere alternative etapper. Ved de fleste etappene er det en hytte eller fjellstasjon. Det kan også nevnes at en 33 km lang led til og fra Kungsleden går fra Singi via Kebnekaise fjellstasjon og videre tll Nikkaluokta.     


=== Abisko-Singi ===
Abisko – Abiskojaure, 15 km
Abiskojaure – Alesjaure, 20 km
Alesjaure – Tjäktja, 13 km
Tjäktja – Sälka, 12 km
Sälka – Singi, 12 km


=== Singi - Vakkotavare ===
Singi – Kaitumjaure, 13 km
Kaitumjaure – Teusajaure, 9 km
Teusajaure – Vakkotavare, 15 km


=== Saltoluokta - Kvikkjokk ===
Saltoluokta – Sitojaure, 19 km
Sitojaure – Aktse, 10 km
Aktse – Pårte, 22 km
Pårte – Kvikkjokk, 17 km


=== Kvikkjokk - Jäkkvik ===
Kvikkjokk – Jäkkvik, 96 km


=== Jäkkvik - Ammarnäs ===
Jäkkvik – Ammarnäs, 83 km


=== Ammarnäs - Hemavan ===
Ammarnäs – Aigert, 8 km
Aigert – Serve, 19 km
Serve – Tärnasjö, 14 km
Tärnasjö – Syter, 14 km
Syter – Viterskalet, 12 km
Viterskalet – Hemavan, 11 km


=== Nikkaluokta - Singi (tilsluttet Kungsleden) ===
Nikkaluokta – Kebnekaise fjellstasjon, 19 km
Kebnekaise fjellstasjon – Singi, 14 km


== Referanser ==


== Litteratur ==
Grundsten, Claes: Vandra Kungsleden – Från Abisko till Hemavan, Prisma, Stockholm 2008, ISBN 978-91-518-4448-0


== Eksterne lenker ==
(en) Kungsleden – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Vandringsleder i Norrbottensfjällen
Gush Emunim

Gush Emunim var en israelsk politisk bevegelse som besto av nasjonalreligiøse jøder som mente at de var forpliktet til å etablere jødiske bosetninger i de okkuperte områdene på Vestbredden og Gaza. Bevegelsen ble startet etter Israels erobringer under seksdagerskrigen i 1967, men gruppen var ikke formelt etablert som en organisasjon før i 1974. Gush Emunim eksisterer ikke lenger, men mange tidligere aktivister har og har hatt ledende verv i Yesha-rådet, det politisk valgte organet for bosetterne på Vestbredden. Yesha er et akronym for Yehuda, Shomron og 'Aza, de hebraiske navnene for Vestbredden og Gaza.
Eskerdalen

Eskerdalen er en dal på Spitsbergen, Svalbard. Eskerdalen er en sidedal sørvest for Sassendalen og er knyttet til Adventdalen via Brentskaret. Innløpet til Eskerdalen ligger i Sassen-Bünsow Land nasjonalpark. Eskerelva renner gjennom dalen, og ytterst i dalen ligger Eskerfossen, et av Svalbards høyeste fossefall.Eskerdalen har sitt navn etter esker, som er en samling av løsmasser (grus og stein) som har blitt med smeltevannet under en isbre. Etter at isen har smeltet, ligger den igjen som en forhøyning i terrenget.


== Referanser ==
Ábeskojávri

Ábeskojávri er en innsjø i Abisko nasjonalpark i Kiruna kommune.
Ábeskojávri ligger 488 meter over havet og har et areal på 282 hektar. Innsjøen er 35 meter på det dypeste.
Ábeskojávri är en klar, oligotrof fjellsjø som savner vegetasjon. Fra de omkringliggende fjellene strømmer bekker og smeltevann til, mens innsjøens vann renner videre gjennom elven Abiskojåkka til innsjøen Torneträsk. Den eneste fiskearten i innsjøen er røye.