jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 422

Fylkesvei 422 går mellom Goderstad i Tvedestrand og Strengereid i Arendal.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 121 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 TvedestrandLangangsveien 

 ArendalLangangsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv121
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 3482

Fylkesvei 3482 går mellom Holt kirke og Goderstad i Tvedestrand kommune.
Korsenveien og Holtskleiva var del av Vestlandske_hovedvei.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 111 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 TvedestrandHoltskleiva 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3482
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Socket 754

Socket 754 er en prosessorsokkel for AMD Athlon 64, AMD Sempron og AMD Turion 64 (ML og MT)
Socket 754 er av typen PGA-ZIF og er beregnet for prosessorer med 754 pinner.
Prosessorsokkelen har en elektrisk spenning i intervallet 0.8–1.55 Volt og støtter 200 MHz FSB og 800 MHz HyperTransport.
Socket 754 ble opprinnelig brukt av de første modellene av AMD Athlon 64 (fra 2800+ utgaven til og med 3700+ utgaven), og erstattet Socket A (også kalt Socket 462) for AMD Athlon XP. Den ble også blitt benyttet for AMD Sempron.
Etter introduksjonen av Socket 939 og Socket AM2 for AMD Athlon 64 og AMD Sempron, ble bruken av Socket 754 gradvis mindre. En stund ble den brukt i «lav-budsjett systemer», ettersom den er rimeligere å produsere enn Socket 939. Deretter ble den brukt hovedsakelig i bærbare datamaskiner.
Sammenlignet med Socket 939 har Socket 754 følgende begrensinger:

Støtte for en enkelt-kanals (64-bit) minnekontroller med maksimalt 3 DIMM-brikker (Socket 939 har dual-kanal støtte)
Lavere hastighet på HyperTransport (800 MHz, 16-bit databuss)
Lavere båndbredde (9,6 GB/s)Socket 754 er i ferd med å forsvinne helt, til fordel for Socket A2 i hjemme-PC-er og Socket S1 i bærbare datamaskiner.
Gonade

En gonade er en kjertel som danner kjønnsceller, uavhengig om det dannes eggceller, sædceller eller begge typer. Hos mennesker og andre firbeinte virveldyr kalles gonader vanligvis eggstokk eller testikkel, avhengig av om de lager henholdsvis egg- eller sædceller. Hos mange invertebrater finnes begge typer gonader i samme dyr, eller gonadene kan produsere begge typer kjønnsceller fra den samme kjertelen, enten sekvensielt eller parallelt. Hos virveldyr utgjør gonadene en relativt beskjeden del av kroppmassen, mens de hos enkelte invertebrater, særlig marine dyr som formerer seg ved å gyte fritt i vannmassene, kan de utgjøre en betydelig andel eller endog majoriteten av vekten av dyret.Gonader dannes hos de fleste dyr i forbindelse med ekskresjonssystemet, og munner ofte ut sammen med endetarmsåpningen, og danner da en kloakk. Hos både leddormer og leddyr har gonadene egne åpninger som kalles gonoporer. Ofte vil gonader være knyttet til Sædgjemmere som oppbevarer spermier før eller etter paring.


== Referanser ==
Leonid Tsjernovetskyj

Leonid Mykhajlovytsj Tsjernovetskyj (ukrainsk Леонід Михайлович Черновецький, født 25. november 1951 i Kharkov) er en ukrainsk politiker og forretningsmann. Han er leder i Det kristenliberale parti, og har siden 2006 vært ordfører i Kiev.
Før den politiske karrieren bygget Tsjernovetskyj opp Pravex Bank til å bli en av landets ledende finanskonsern. 
Tsjernovetskyj satt i parlamentet (Verkhovna Rada) før han ble ordfører i Kiev. Han var også kandidat i presidentvalget i 2004.


== Eksterne lenker ==
Biografi på Kievs nettsider (ukrainskspråklig)
Sivilstand

Sivilstand viser til en persons forhold til en eller flere andre personer. Noen vanlige statuser er:

gift/registrert partner
enslig
separert
skilt
enke
forlovet
samboer
avdødAntall barn kan også være spesifisert, og da blir sivilstand synonymt med familiestatus. For eksempel: gift uten barn. Sivilstand er ofte et spørsmål ved folketellinger, kredittkortsøknader og mange forskjellige spørreundersøkelser og avstemninger.
Kjønnshormon

Kjønnshormoner er hormoner som regulerer de seksuelle funksjonene og utviklingen av de sekundære kjønnskjennetegn. Mannlige kjønnshormoner kalles androgene hormoner, mens de kvinnelige omfatter en lang rekke forskjellige former for østrogener og gestagener (progesteron). Mannlige og kvinnelige kjønnshormoner produseres hos både menn og kvinner.


== Mannlige kjønnshomoner ==
Det viktigste mannlige kjønnshormonet er testosteron, som produseres i Leydigcellene i testiklene. Det kan i en viss grad også produseres i eggstokkene og i binyrebarken hos kvinner. Hos mannen sørger testosteron for utviklingen av de primære og sekundære kjønnskarakterer. I puberteten utvikles de kjønnsspesifike, kroppslige trekkene hos gutter under påvirkning av testosteron, og dette vedlikeholdes av et testosteronnivået hos den voksne mannen. Hos kvinner vil større mengdet testosteron enn normalt føre til maskulinisering. Testosteron virker også kroppsbyggende og fører til økt muskelmasse og kraftigere benbygning.
Utskillelsen av testosteron fra testiklene settes i gang og kontrolleres av luteiniserende hormon (LH) som skilles ut fra hypofysens fremre lapp. LH kontrolleres av gonadotropinfrigjørende hormon (gn-RH)fra hypothalamus. Testosteron virker igjen hemmende på produksjonen av LH og Gn-RH via en negativ tilbakekobling.
Folketellingen 1801

Folketellingen 1801 var den første nominelle folketellingen i Norge. Den ble avholdt 1. februar 1801 og opplyser om navn, alder, ekteskapelig status, posisjon i husholdet og yrke. Personene er fordelt på deres respektive bosteder.
Ut fra folketellingen 1801 regner man folketallet i Norge ved tellingstidspunktet til 883 487 mennesker. Av disse bodde 8,8 % i byene. Den forrige folketellingen var Folketellingen 1769. Den gang ble folketallet oppgitt til cirka 724 000 personer.


== Registreringen ==
Det ble benyttet ferdigtrykkede skjemaer i føringen av tellingen. Dermed ble det en nokså ensartet føring for hele landet. Skjemaet har rubrikker for gårds- og gatenavn, personenes navn og posisjon i husstanden og i familien, alder, ekteskapelig status og yrke. 
Registreringen av den enkelte person skjedde der han eller hun hadde fast bopæl, og ikke der personen tilfeldigvis befant seg på telledagen. Dermed er også sjøfolk og folk på reisefot tatt med på stedet hvor de var hjemmehørende.
Alder ble i tellingen oppgitt ut fra førstkommende fødselsdag. Dermed vil en person som nettopp hadde fylt 20 år stå oppført som 21 år gammel. Det er også grunn til å tro at mange av aldersangivelsene er unøyaktige. 
Befolkningen ble delt inn i husstander, dvs de som bodde sammen. En husstand vil inneholde både personer som er i nær familie, andre slektninger, tjenestefolk og leieboere.


=== Mangler i folketellingen ===
Hele Holt prestegjeld med sognene Holt, Dypvåg og Flosta mangler i tellingen. Det samme gjør gårdene i Maridalen i Aker. Det er dessuten kjent at enkeltgårder her og der mangler.


== Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet ==
Folketellingen 1801 inngår i arkivet «Rentekammeret inntil 1814, Realistisk ordnet avdeling» og oppbevares i Riksarkivet. Skjemaene er innbundet i til sammen 67 bind. Folketellingen 1801 er i sin helhet tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet, og er en del av Norges dokumentarv, et register med de viktigste norske historiske dokumentene.


== Se også ==
Norges administrative inndelinger i 1801


== Kilder ==
Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se diskusjonssiden for historikkdetaljer.


== Eksterne lenker ==
Søkeskjema for folketellingen 1801 i Digitalarkivet
Geografisk inngang til folketellingen 1801 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Om folketellingen 1801 på Riksarkivets nettsider
Fylkesvei 3366

Fylkesvei 3366 går mellom Dal og Gjerdemyra i Kragerø kommune. Veien er 5,2 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 257 (Telemark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KragerøFarsjøveien 

Endepunkt Dal


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3366
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Folketellingen 1865

Folketellingen 1865 ble gjennomført 31. desember 1865. Det var den andre nominative tellingen i landet, etter folketellingen 1801, hvilket vil si at alle navn ble skrevet ned. Mellom de to hadde det blitt holdt fem numeriske folketellinger.


== Folketall ==
Man kom gjennom tellingen til at det bodde 1 701 756 i Norge på telledatoen.


== Registreringen ==
Tellingen ble gjennomført på trykte skjemaer. Disse er samlet i spesiallister, fordelt på skolekretser på landet og eiendommer i byene. Opplysningene er så oppsummert på hovedlister, en for hver by, og på landet en for hver skolekrets. Ønsker man kun statistisk informasjon er hovedlistene tilstrekkelig, mens for den som ønsker personinformasjon kan hovedlistene brukes som et register for spesiallistene.
Hver gård på landet og hvert hus i byene ble ført for seg. Husmannsplassene ble konsekvent navngitt, noe som ikke var tilfelle i tidligere tellinger. Det er rubrikker for gårds- eller gatenavn, personenes navn, alder, ekteskapelig status, og yrke. Disse feltene hadde man også brukt i 1801, men denne gang kom det også til felter for fødested, trosbekjennelse og for fysisk eller psykisk funksjonshemning. Behovet for et felt for trosbekjennelse er et resultat av at dissenterloven hadde åpnet for trossamfunn utenfor Den norske kirke. 
Alder ble ført som alder ved førstkommende fødselsdag. En person som nettopp hadde fylt 20 ved tellingen ble dermed ført som 21 år gammel. Det er grunn til å tro at det er mange feil i aldersangivelsene.


== Jordbrukstelling ==
Det ble som en del av folketellingen utført jordbrukstelling, slik at listene også inneholder opplysninger om husdyr og utsæd.


== Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet ==
Folketellingen 1865 inngår i arkivet «Statistisk sentralbyrå, Sosioøkonomiske emner, Folketellinger, boliger og boforhold» og oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1865 er i sin helhet tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet.


== Kilder ==
Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se diskusjonssiden for historikkdetaljer.


== Eksterne lenker ==
Søkeskjema for folketellingen 1865 i Digitalarkivet
Geografisk inngang til folketellingen 1865 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Folketellingen 1870

Folketellingen 1870 var en nominativ folketelling som ble utført i ladesteder og byer. 
Tellingen ble utført med skjemaer som ble trykt i de enkelte byer, og som derfor varierer noe i utforming. 
En rekke steder mangler i sin helhet: Hølen, Hamar, Åsgårdstrand, Stathelle, Kragerø, Farsund, Sandnes, Stavanger, Vardø og Vadsø. I tillegg mangler enkeltlister fra andre steder. 


== Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet ==
Folketellingen 1870 inngår i arkivet «Statistisk sentralbyrå, Sosioøkonomiske emner, Folketellinger, boliger og boforhold» og oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1870 er tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet for byene Kongsvinger, Lillehammer og Gjøvik.


== Kilder ==
Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se diskusjonssiden for historikkdetaljer.


== Eksterne lenker ==
Søkeskjema for folketellingen 1870 i Digitalarkivet
Geografisk inngang til folketellingen 1870 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Folketellingen 1875

Folketellingen 1875 var en landsomfattende, nominativ folketelling som ble utført 3. januar 1876. Den viste at Norge hadde 1 813 424 innbyggere. 
Tellingsmaterialet består av hovedlister og spesiallister. Hovedlistene er oversikter over tellingskretser, uten personopplysninger. I spesiallistene finner man personopplysninger. Telleenheten er bosteder, det vil si våningshus på landet og bygårder i byene. Innenfor disse er de enkelte familier ført for seg. Listene ble ført på trykte skjemaer, og feltene som ble brukt var:

Navn
Yrke
Posisjon i familien
Ekteskapelig status
Fødselsår
Fødested
Trossamfunn
Fysiske og psykiske funksjonshemninger
Statsborgerskap
Samisk eller kvensk opphav (i områder der dette var relevant)Der det var relevant er det også tatt med opplysninger om utsæd og husdyr.
Det er også egne lister for sjøfolk, med skip som telleenhet.


== Arkivtilhørighet og digital tilgjengelighet ==
Folketellingen 1875 er fordelt til og oppbevares i statsarkivene, der den er ordnet i arkiver med ulike navn. Skipslistene oppbevares i Riksarkivet. Folketellingen 1875 er delvis tilgjengelig i søkbar og skanna form i Digitalarkivet, men hele tellingen er tidligere mikrofilmet, slik at det ikke er nødvendig å oppsøke de respektive statsarkivene for å få tilgang til de delene av materialet som ennå ikke er digitalisert. Riksarkivet arbeider med å tilgjengeliggjøre hele folketellingen 1875 i skanna form, og i tillegg pågår det, i regi av Registreringssentral for historiske data og Jesu Kristi kirke av siste dagers hellige, arbeid med å transkribere og gjøre søkbar den delen av tellingen som ikke ennå er søkbar.


== Referanser ==


== Kilder ==
Artikkelen er hentet fra lokahistoriewiki, drevet av Norsk lokalhistorisk institutt. Se diskusjonssiden for historikkdetaljer.


== Eksterne lenker ==
Søkeskjema for folketellingen 1875 i Digitalarkivet
Geografisk inngang til folketellingen 1875 i søkbar og skanna form i Digitalarkivet
Folketellingen 1900

Folketellingen 1900 ble avholdt 3. desember 1900 i Norge, og landet hadde 2 239 880 personer som hjemmehørende folkemengde ved denne folketellingen. Hele befolkningen skulle registreres der hver enkelt oppholdt seg ved midnatt mellom 2. og 3. desember.
Folketellingen 1900 er fordelt til og oppbevares i statsarkivene, der den er ordnet i ulike arkiver. Folketellingen 1900 er i sin helhet mikrofilmet og tilgjengelig i skannet og søkbar form i Digitalarkivet.
I det videre følger befolkningsoversikt fordelt på landets byer, herredskommuner og amt i 1900. Den opprinnelige statistikken skiller mellom landdistrikt (herred) og byer, men er her slått sammen for hvert amt. Tildels avviker rekkefølgen på herreder innenfor hvert enkelt amt fra folketellingsrapporten, mens tidsriktige enhetsnavn er behold.


== I. Smaalenenes Amt ==


== II. Akershus Amt ==


== III. Kristiania Amt ==


== IV. Hedemarkens Amt ==


== V. Kristians Amt ==


== VI. Buskeruds Amt ==


== VII. Jarlsberg og Larviks Amt ==


== VIII. Bratsbergs Amt ==


== IV. Nedenes Amt ==


== X. Lister og Mandals Amt ==


== XI. Stavanger Amt ==


== XII. Søndre Bergenhus Amt ==


== XIII. Bergen Amt ==


== XIV. Nordre Bergenhus Amt ==


== XV. Romsdals Amt ==


== XVI. Søndre Trondhjems Amt ==


== XVII. Nordre Trondhjems Amt ==


== XVIII. Nordlands Amt ==


== XIV. Tromsø Amt ==


== XX. Finmarkens Amt ==


== Folketallet i Norge 1900 ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søk etter personer i folketellingen fra 1900 hos Digitalarkivet
Søk etter skanna folketellinger: Folketellingen 1900 hos Digitalarkivet
Folketellingen 1900 hos Statistisk sentralbyrå
Folketellinger tilgjengelige gjennom Arkivverket
Geir Henning Hopland

Geir Henning Hopland (født 15. oktober 1970 i Bergen) er en norsk manusforfatter og regissør. Hopland har regissert og skrevet manus til «Hodejegerne» sammen med Rolf-Magne Golten Andersen. Tv-serien utspiller seg i tiden før Jo Nesbøs roman og skal ha premiere i 2022.
Hopland har vært konseptuerende regissør på Frikjent, regissert syv episoder av Lilyhammer og regissert Magnus, som vant «Årets beste skandinaviske komedie» under Seriedagene i 2019. Han har også regissert og skrevet manus til TV-serien Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet?, etter en roman med samme tittel av Johan Harstad. Serien ble nominert til Gullruten ni ganger, deriblant for beste regi og manus. Hopland har også laget Advokaten, en Viaplay-originalserie, der konseptet er utviklet av Broen-skaper, Hans Rosenfeldt og forfatteren Jens Lapidus. 
Hopland startet sin karriere i Ung-redaksjonen i NRK og har vunnet flere priser ved internasjonale filmfestivaler, blant annet Beste nordiske kortfilm for Forfall i 2002 under Göteborg filmfestival. I 2007 kom DVD-samlingen Five Short Films and More Than 8 Music Videos. Samlingen inneholder det meste av Hoplands produksjoner siden 1995. I 2008 fikk Hopland i oppdrag fra Norsk Teknisk Museum å lage tre kortfilmer til klimautstillingen «Klima X». 


== Filmografi (utvalg) ==
2022: Hodejegerne (TV-serie)
2020: Blodtur (TV-serie)
2019: Magnus (TV-serie)
2017–2020: Advokaten (TV-serie)
2016: Det tredje øyet 2 (TV-serie)
2015–2016: Frikjent (TV-serie)
2012–2014: Lilyhammer (TV-serie)
2011: Buzz Aldrin, hvor ble det av deg i alt mylderet? (TV-serie)
2005: Singelklubben (TV-serie)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Geir Henning Hopland på Internet Movie Database 
(da) Geir Henning Hopland på Filmdatabasen 
(fr) Geir Henning Hopland på Allociné 
(en) Geir Henning Hopland hos The Movie Database 
Aftonbladet om ADVOKATEN
VG om FRIKJENT
VG anmeldelse MAGNUS
Fylkesvei 3020

Fylkesvei 3020 går mellom Bommestad og Grønneberg i Larvik kommune.
Deler av veien, strekningen fra industriområdene og nordover til E18, egner seg ikke for lastebiler og vogntog. Dette er skiltet. Det er likevel enkelte hendelser der vogntog setter seg fast på denne veien.Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 162 (Vestfold).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Larvik


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3020
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Melhushallen

Melhushallen er en idrettshall i Melhus. Hallen ble åpnet i 1988 og ligger på vestsiden av Gaula, i sentrum av Melhus. Nærmeste nabo er Melhus videregående og Bankhallen.
Melhushallen er et kommunalt bygg, og brukes i skoletiden av Gimse ungdomsskole og Melhus videregående skole. Ellers brukes hallen av Melhus Idrettslag, Gimse Idrettslag og Idrettslaget Leik. Melhus og Gimse sitt felles håndballag, Melhus/Gimse, bruker hallen som sin hjemmebane.


== Referanser ==
Fylkesvei 3034

Fylkesvei 3034 går mellom Hedrum kirke og Ringdal i Larvik kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 204 (Vestfold).


== Kommuner og knutepunkter ==

 LarvikRingdalveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3034
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 3038

Fylkesvei 3038 går mellom Mørk og Skinnmo i Larvik kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 207 (Vestfold).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Larvik
Skinmoveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3038
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Steatose

Steatose (også kalt fettdegenerasjon eller fatty change på engelsk) er en unormalt stor, mulig skadelig, opphopning av intracellulært fett i et organ; med andre ord: en unormalt stor mengde lipider (fett), i vakuoler, inne i en annen celletype enn fettceller (i motsetning til fettceller inne mellom de andre cellene i et organ).
Fylkesvei 3158

Fylkesvei 3158 går mellom Tassebekk og Frydenberg i Sandefjord kommune. Veien er 4,4 km lang. Inntil 1. januar 2017 lå veien i Stokke kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 557 (Vestfold).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SandefjordTassebekkveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3158
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 1252

Fylkesvei 1252 går mellom Stensrud og Momarken i Indre Østfold. Strekningen gjennom den tidligere Eidsberg kommune hette tidligere Torperveien.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 695.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Indre ØstfoldRiiserveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1252
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 1256

Fylkesvei 1256 går mellom Fram og Solberg i Hærland, Indre Østfold kommune. 
Veien fortsetter fra Solberg som kommunal vei fram til Slora. Her er en stor parkeringsplass som særlig om vinteren er et populært utgangspunkt for skiløyper i Trømborgfjella.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 700.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Indre ØstfoldSloraveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1256
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 1258

Fylkesvei 1258 går mellom Frogner og Melleby i Indre Østfold kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 704.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Indre ØstfoldDalveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1258
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Grønne tregekkoer

Grønne tregekkoer er en av de to slektene av gekkoer som lever på New Zealand.
Slekten kjennetegnes ved at artene har grønn farge, og at de klatrer i trær, og er dagaktive. Dette skiller dem fra artene i den andre slekten av gekkoer på New Zealand, Hoplodactylus. Alle arter av grønne tregekkoer har omtrent samme levevis, og dette gjør at det aldri finnes mer enn én art i samme område.


== Eksterne lenker ==
(en) Grønne tregekkoer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Grønne tregekkoer hos ITIS 
(en) Grønne tregekkoer hos NCBI 
(en) Kategori:Naultinus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Naultinus – detaljert informasjon på Wikispecies Ryan Photographic – Naultinus – New Zealand geckos
Løgneren

Løgneren er en roman av Martin A. Hansen. han begynte på den i 1942, men den ble ikke ferdig før i 1949. Opprinnelig var den skrevet som en radioroman, siden ble den også føljetong i avisen  «Berlingske Aftenavis». I 1970 ble den filmatisert.
Romanen handler om en lærer på en liten dansk øy. Vi får innblikk i hvordan han tar et oppgjør med seg selv og med innbyggerne på øya.


== Kilder ==
Om romanen hos litteratursiden.dk
Fylkesvei 1310

Fylkesvei 1310 går mellom Branes og Buer i Marker kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 838.


== Kommuner og knutepunkter ==

 MarkerKasbuveien 

Buerveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1310
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Pål Grotnes

Pål Grotnes (født 7. mars 1977 i Lørenskog) er en norsk ishockeyspiller. Han er målvakt.
Han har spilt i Frölunda HC, IF Mölndal Hockey, Stjernen Hockey, Clermont Auvergne HC, Halmstad Hammers og Växjö Lakers. I sesongen 2007/2008 spilte han i Comet Halden, men var tilbake i Stjernen i sesongen 2008/2009, og 2009/2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pål Grotnes – Olympedia 
(en) Pål Grotnes – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Pål Grotnes – Eurohockey.com 
(en) Pål Grotnes – Hockeydb.com 
(en) Pål Grotnes – Eliteprospects.com
Samliv

Samliv er det å leve i fellesskap i samme boenhet, og brukes særlig om ektefeller (som bor sammen) og samboere og partnere. Ektefeller som bor sammen, samboerskap og partnerskap anses altså for de tre hovedformene for samliv. Av disse tre formene er det ekteskap som har de sterkeste historiske røttene. To som inngår ekteskap og bor sammen, forplikter seg overfor hverandre til å vise økonomisk ansvar hva fellesutgifter for bolig, husholdning og barneoppfostring angår. Materielle goder deles, slik som bolig, innbo og bil. Et samliv har også etiske forpliktelser, og da ofte i forbindelse med holdninger til utroskap, likestilling, hjelpsomhet, vennlighet og det å legge til rette for begge parters utvikling som mennesker og samfunnsborgere. Hvis barn er involvert, har de også et moralsk ansvar overfor disse.


== Begrepene særbo/særboer/særboere ==
Nyordet «særboer» relaterer til person i et parforhold der de involverte har hver sin egen bolig, 
Årsaker til denne boformen har blant annet blitt forklart som «Noen lever hver for seg på grunn av jobb, barn fra tidligere ekteskap og andre utenforstående omstendigheter. I tillegg er det par som like gjerne kunne bodd sammen, men som likevel velger særbo.»


== Referanser ==