jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Lucius Junius Moderatus Columella

Lucius Junius Moderatus Columella (født år 4 e.Kr., død ca. år 70 e.Kr.) var forfatter av Romas mest kjente og best bevarte verk om jordbruk, Rei rusticae libri XII. 
Columella som hovedsakelig var i virksomhet under keiser Neros regime, ble født i Gades (dagens Cádiz) i regionen Hispania Baetica (helt syd i Spania), men bosatte seg siden i Italia. Etter en karriere i hæren hvor han var tribune i Syria i år 35, gikk han med stor entusiasme inn for forbedre det forfalne jordbruket. Han skrev først et mindre verk på fire bøker, to av disse er bevart, og siden skrev han et stort anlagt verk, De Re Rustica, i tolv bind som fullstendig bevart for ettertiden og har gitt den viktigste kilden til romersk jordbruk, sammen med verkene til Cato den eldre og Varro, to forfattere som Columella siterer. En mindre bok om trær, De Arboribus, har også blitt bevart. Hans stil er klar og konsis, enkel og velstelt. Den første kritiske opplaget av hans verk ble utgitt i Collectio scriptorum veterum upsaliensis.
I tillegg til de ovennevnte forfatterne benyttet Columella mange kilder som ikke lenger eksisterer og som han selv er en av de få referanser: Aulus Cornelius Celsus, den karthanske forfatteren Mago, Tremellius Scrofa, og mange greske kilder. Hans onkel, Marcus Columella, «en dyktig mann og fremragende bonde» (VII.2.30), hadde gjort eksperimenter i saueavl, framkrysset fargerike ville bukker, introdusert fra Afrika for gladiatorleker, med hjemlige sauer. Onkelen hadde sannsynligvis en stor påvirkning på sin nevøs interesser. Columella eide gårder i Italia, han refererer spesielt til sine eiendommer i Ardea, Carseoli, og Alba Longa, og skriver ofte om sine egne praktiske eksperimenter i jordbruk.
Boken er dedikert som rådgivning til en Publius Silvinus.


== Strukturen ==

Strukturen til De Re Rustica («Jordbruk»):

jordarter
vindyrking
frukter
oliventrær
6: store dyr: krøtter, hester og muldyr
7: små dyr: esler, får, geiter, griser, hunder
8: Fisk og fugler: høns, duer, kramsfugl, påfugler, numidiske høns, fugl fra Guinea (Afrikas vestkyst), gjess, fiskedammer.
9: ville dyr: vedlegg for ville dyr, biehold, produksjon av honning og voks.
10: hageanlegg
forvaltning av personell
kalender
forvaltning av husholdet


== Antikkens litteratur om jordbruk ==
Andre romerske forfattere som skrev om jordbruk var blant annet Cato den eldre, Varro, Palladius og Vegetius. Plinius den eldres Naturhistorie gir også en del informasjon, noe verkene til Vitruvius og Hyginus også gjør. Keiser Diokletians kunngjøringer gir informasjon om priser for jordbruksprodukter i den sene keisertiden. En østromersk samling på 20 bøker, Geoponica («Jordbrukssaker») gir også mye informasjon om romersk og tidlig gresk materiell.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Komplett tekst på latin ved «The Latin Library».
Bøkene I-IV i engelsk oversettelse ved «LacusCurtius».
Vannforurensning

Vannforurensning er en mengde ulike påvirkninger av vann som innsjøer, elver, hav og grunnvann som skyldes menneskelig aktivitet, og som fører til at vannet ikke lenger kan brukes til sitt formål.
Økning i tilførselen av næringsstoffer kan føre til eutrofiering. Organisk avfall som kloakk gir høyt oksygenbehov for mottakervannet som fører til oksygenmangel med potensielt alvorlige følger for hele økosystemet. Industri slipper ut ulike forurensninger i sitt avløpsvann inkludert tungmetaller, resin pellets, organiske toksiner, olje, næringsstoffer og faste stoffer. Utslipp kan også ha temperatureffekter, spesielt de fra kraftverk, og disse reduserer også oksygeninnholdet i vannet. Silt-førende avløp fra mange virksomheter som byggeplasser, avskogning og landbruk kan hindre tilgang av sollys gjennom vannsøylen, begrenser fotosynthese og medføre mudring av innsjø eller elvebunn og dermed ødelegge økosystemer.
Forurensninger i omfatter et vidt spektrum av kjemikalier, patogener og fysikalskkjemiske eller miljømessige forandringer.  Mange av de kjemiske substansene er giftige.  Patogener kan produsere vannbårne sykdommer i enten mennesker eller dyr. Forandring av vanns fysikalske kjemi omfatter pH, elektrisk konduktivitet, temperatur og eutrofisering. Eutrofisering er fertilisering av overflatevann av næringsstoffer som tidligere var i underskudd. Selv kommunal vanntilførsel i høyt utviklede land kan innebære helserisiko. Vannforurensning er et stort problem i global målestokk. Det har vært foreslått at det er hovedårsak til død og sykdom i verden, og at det er årsak til død for mer enn 14000 mennesker daglig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Water pollution – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Water pollution – galleri av bilder, video eller lyd på Commons www.black-tides.com – An educational website for young people on oil spills
Coastal Pollution Information from the Coastal Ocean Institute, Woods Hole Oceanographic Institution
U.S. Environmental Protection Agency Clean Water Act
Read Congressional Research Service (CRS) Reports regarding Water Pollution
Natural Resources Defense Council (NRDC): overviews, news and reports on water pollution
Troubled Waters: Episode and web site from National Geographic/PBS's "Strange Days on Planet Earth"
Water Quality in South Australia
Original case-study of the sustained criminal pollution of Long Lake, a tributary of the Mississippi, by Chemetco
Threatened Waters: Turning the Tide on Pesticide Contamination, by Beyond Pesticides
American Water Resources Association
Water shortage in the future and its consequences (Slide Show)
Oligotrof

Oligotrofisk betyr næringsfattig, og er brukt mest om innsjø og elv. Livet i oligotrofe miljø er ofte særlig interessant på grunn av de spesialiserte organismene som lever der. De har gjennom evolusjon tilpasset seg til å samle energi på alternative måter. 
Det motsatte av en oligotrof er en eutrof innsjø. Eutrofiering skjer når en innsjø får økt tilførsel av næringsstoffer, hva som er et stort problem i mange innsjøer i dag.


== Etymologi ==
Selve ordet er avledet av gresk Oligo som betyr «få», «lite», og trophe som betyr «næring», «mat».


== Se også ==
Næringsfattig innsjø
Lars Peter Hansen

Lars Peter Hansen (født 1952 i Champaign, Illinois) er professor i økonomi ved University of Chicago. 
Lavergradsutdannelsen fikk han ved Utah State University (B.S. Mathematics, 1974) og han forsvarte doktorgraden ved University of Minnesota (Ph.D. Economics,) i 1978.  Den første jobben fikk han som  assistant professor ved Carnegie Mellon University. Han flyttet senere til University of Chicago hvor han har vært siden.
Hansen har mottatt flere priser i økonomi slik som: Frisch-medaljen med Kenneth Singleton i 1984, Erwin Plein Nemmers Prize in Economics i 2006 og Nobels minnepris i økonomi i 2013.
Hansen kommer fra en familie med danske aner.
Hansen er mest kjent for å ha utviklet av økonometriske teknikken GMM (Generalized method of moments).  Han har skrevet en rekke vitenskapelige artikler hvor han benytter forskjellige datasett, som for eksempel finansielle data og arbeidsmarkedsdata, for å teste dynamiske, stokastiske økonomiske modeller.
Sammen med Ravi Jagannathan utledet han bånd som gir en måte å bruke finansielle data data for å undersøke omfanget av volatiliteten i den stokastiske diskonteringsfaktoren, som er et mål på investor utålmodighet og holdninger til risiko. Det er kjent som «Hansen-Jagannathan bounds».
Hans nåværende forskningsinteresser er særlig langsiktig makroøkonomisk risiko.


== Noen artikler ==
Lars Peter Hansen (1982), Large Sample Properties of the Generalized Methods of Moments Econometrica, Vol. 50, page 1029-1054,
Lars Peter Hansen og Kenneth Singleton "Generalized Instrumental Variables Estimation of Nonlinear Rational Expectations Models," Econometrica, Econometric Society, vol. 50(5), pages 1269-86. 1982.
Lars Peter Hansen og Robert Hodrick (1980) "Forward Exchange-Rates As Optimal Predictors of Future Spot Rates – An Econometric-Analysis." Journal of Political Economy 88: 829-853.
Lars Peter Hansen og Thomas Sargent (1980) "Formulating and Estimating Dynamic Linear Rational-Expectations Models." Journal of Economic Dynamics & Control 2: 7-46, 1980.


== Referanser ==
Elhanan Helpman

Elhanan Helpman (født 30. mars 1946 i Jalal-Abad i Ferganadalen i det tidligere Sovjetunionen) er en israelsk økonom som arbeider med spørsmål knyttet til internasjonal handel, politisk økonomi og økonomisk vekst.


== Referanser ==
Oliver Hart

Oliver Simon D'Arcy Hart (født 1948) er en britisk økonom som er professor ved Harvard University. Han har særlig arbeidet med spørsmål knyttet til næringsøkonomi, juss og økonomi, spillteori, kontraktsteori og teori om organisasjoner. Han ble i 2016 tildelt Sveriges Riksbanks pris i økonomisk vitenskap til minne om Alfred Nobel.Utdanning: 1969 B.A i matematikk ved University of Cambridge, 1972 M.A. i økonomi ved University of Warwick, 1974 Ph.D. i økonomi ved Princeton University
Hart holdt den andre Karl Borch forelesningen ved Norges Handelshøyskole i 2003.


== Bøker ==
1995 Firms, Contracts, and Financial Structure (Oxford University Press).ISBN 0-19-828881-6


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside på Harvard
Våpensamler

Våpensamler er en person som samler på våpen, eksempelvis skytevåpen, men også andre typer våpen.


== Våpensamlere globalt ==
Da de fleste land enten har forbud mot privat våpeneierskap eller har fritt våpeneierskap, eksisterer ikke det juridiske begrepet «våpensamler» i disse landene på samme måte som for eksempel i Norge. I USA har man en grunnlovsfestet rett til å eie og bære skytevåpen, og der er ikke begrensninger på hvor mange våpen man kan ha, derfor er det ikke skille mellom en våpensamler og en våpeneier. I Storbritannia er det meste av skytevåpen forbudt å eie, og dermed også våpensamlinger. Det er tillatt å eie eldre typer våpen uten restriksjoner på antall, så derfor er det ikke juridisk skille mellom samler og eier av disse våpnene.


== Våpensamling i Norge ==
I Norge er det begrensninger på hvor mange skytevåpen man kan eie, så ønsker man å ha flere våpen enn man har bruk for til jakt eller skytesport, må man ha en samletillatelse, og der kommer også betegnelsen våpensamler inn. Det er altså den norske lov som regulerer, og har skapt, det juridiske begrepet våpensamler.


=== Kategorier ===
Samlere av ikke-registreringspliktige skytevåpen (svartkruttvåpen produsert før 1890)
Samlere av registrerte skarpe skytevåpen (må godkjennes spesielt av politiet)
Samlere av plomberte (deaktiverte) skytevåpen (fritt omsatt)
Samlere av blankvåpen (fritt omsatt unntatt stiletter, batangakniver og springkniver)


=== Norsk lov ===
For å bli samler av registrerte skarpe skytevåpen må man etter år 2000 være medlem i Norsk Våpenhistorisk Selskap (NVS) og ha tillatelse av politiet. Samlingen må være begrenset innenfor ett spesifikt historisk, geografisk eller tidsbegrenset område, eller en kombinasjon av disse. 
Våpensamling styres av våpenloven og våpenforskriften § 16:

Etter søknad med spesifikasjon av våpen og våpentyper samlerområdet omfatter, kan politimesteren gi tillatelse til å bli godkjent samler av skytevåpen og ammunisjon. Dersom samlerområdet omfatter skytevåpen som er forbudt etter § 5, § 6 eller § 7, skal søknaden avgjøres av Politidirektoratet. Godkjent samler kan av politimesteren gis tillatelse til å erverve og inneha skytevåpen til samling innenfor et definert og våpenhistorisk begrunnet samlerområde. Søker skal tilfredsstille kravene til edruelighet, pålitelighet, skikkethet og alder som nevnt i § 10. I tillegg kan søker pålegges å demonstrere tilfredsstillende kyndighet i å håndtere våpen. Tillatelse til erverv og innehavelse av skytevåpen til privat samling kan kun gis til medlem av godkjent våpensamlerorganisasjon, jf. § 24. 


== Referanser ==
Norsk Våpenhistorisk Selskap

Norsk Våpenhistorisk Selskap (NVS) er en norsk, nasjonal våpenhistoriske forening som ble etablert i 1950. Hovedsetet ligger i Oslo, og det er flere lokalavdelinger spredt rundt i landet, det første etablert i 1972. Selskapet er medlem av FESAC (Foundation of European Societies of Arms Collectors).


== Historie ==
Selskapet ble stiftet av oberstløytnant og bestyrer på Hærmuseet (nå Forsvarsmuseet) Fritz C. Skaar 7. november 1950. Han ble selskapets første formann, og selskapet hadde 69 medlemmer ved stiftelsen. Ved 60-årsjubileet i 2010 hadde selskapet 850 medlemmer. Selskapet har pr 2010 åtte lokalavdelinger: Nordenfjelds (Trondheim), Kristiansand, Bergen, Bodø, Gudbrandsdalen, Hallingdal og Valdres, Haugesund og Stavanger. Selskapet har siden stiftelsen hatt et nært samarbeid med Forsvarsmuseet, og ved en eventuell oppløsing skal selskapets aktiva tilfalle museet.


== Formål ==
Selskapet er en sammenslutning av personer og institusjoner som interesserer seg for våpen, uniformer og faner. Selskapets formål er gjennom sammenkomster, våpenhistorisk forskning, publikasjoner og lignende å utbre kunnskap om våpnenes, uniformenes, draktenes og fanenes historie, særlig med henblikk på tingenes kunstneriske og kulturelle verdi.


== Aktiviteter ==
Selskapet avholder møter hvor foredrag av både medlemmer og eksterne foredragsholdere er en vesentlig del av innholdet. Dette for å spre den kulturhistoriske kunnskapen innenfor selskapets interessefelt. I tillegg har man «Våpensamlerens 5 minutter» hvor medlemmene viser frem gjenstander og eventuelt kan stille spørsmål om gjenstandene.
Selskapet avholder årlig en utflukt, da til steder som er militærhistorisk av interesse. De holdes også en årlig auksjon hvor medlemmer kan auksjonere bort gjenstander. I tillegg avholdes Våpentinget, som er er en utstilling hvor medlemmene stiller ut gjenstander etter modell fra bondebevæpningen. Det gis premier til de beste utstillerne i åtte forskjellige klasser.
Studier og forskning er en viktig del av selskapets og medlemmenes virksomhet. Dette ofte i samarbeid med museer og andre historierelaterte selskap og foreninger. Dette har blant annet resultert i utstillinger.


== Publikasjoner ==
Selskapet gir ut medlemsbladet MTM (meddelelse til medlemmene) med referat fra møter, faglige artikler og annen informasjon til medlemmene. I tillegg har selskapet utgivelse av en årbok som har blitt utgitt årlig siden 1977. Boken er hovedsakelig skrevet av medlemmene selv, og har egen redaktør som sørger for høyt nivå på utgivelsene.


== Annet ==
Ifra år 2000 kreves det medlemskap i godkjent samlerorganisasjon for å bli registrert våpensamler av registreringspliktige skytevåpen, NVS er en av to slike i Norge pr. 2021. Enhver norsk statsborger kan bli medlem av selskapet på vilkår som til en hver tid er vedtatt av generalforsamlingen. En tegning av en bondeøks fra begynnelsen av 1600-tallet er selskapets merke, vedtatt i 1962.


== Se også ==
Liste over skytterorganisasjoner


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
NVS

NVS kan referere til:

Nordreisa videregående skole, tidligere videregående skole i Troms. Er nå en del av Nord-Troms videregående skole som Skolested Nordreisa etter sammenslåingen med Skjervøy videregående skole i 2011.
Norsk Våpenhistorisk Selskap
Norsk vegansamfunn
1184 (album)

1184 er Windir sitt tredje studioalbum. Valfar samarbeidet med bandet Ulcus for å få laget dette albumet 


== Sporliste ==
«Todeswalzer» (4:55)
«1184» (5:29)
«Dance of Mortal Lust» (5:44)
«The Spiritlord» (6:11)
«Heidra» (8:19)
«Destroy» (6:30)
«Black New Age» (4:55)
«Journey to the End» (9:34)


== Kilder ==
1184 hos Encyclopaedia Metallum


== Eksterne lenker ==
(en) 1184 på Discogs 
(en) 1184 på MusicBrainz 
(en) 1184 på Encyclopaedia Metallum 
(en) 1184 på AllMusic
Liste over USAs delstater etter areal

Dette er en liste over USAs delstater og større territorier sortert etter areal.


== Totalt areal ==


== Referanser ==
Militaria

Militaria er en fellesbetegnelse på uniformer, utstyr, medaljer, redskaper, våpen,  ordener, dokumenter og annet som er knyttet til militær virksomhet.
Militaria er et populært felt for samlere, og mange samler på flere typer militaria. Samlingene kan ha hovedvekt på for eksempel uniformer og medaljer, våpen og dolker, flagg og distinksjoner, eller en spesiell militærhistorisk tidsepoke.


== Se også ==
Samlerforumet.net
Faleristikk‚ studiet av ordner, dekorasjoner og medaljer


== Litteratur ==
Frederick J. Stephens
Eutrof

Eutrofi betyr næringsrik.
Eutrofi skyldes høy primærproduktivitet, på grunn av høyt næringsinnhold. Dette gir vanligvis algeoppblomstring.  Bunnvannet får da lavt oksygen-innhold; og vannet mangler da ofte bunn-fisk. Oksygenmangel oppstår lettest i grunne innsjøer på grunn av det mindre hypolimnetiske volum.  Økologer bruker termen for å skille produktive innsjøer med god eller overdreven næringstilførsel fra uproduktive oligotrofe, karakterisert ved næringsmangel. 
Mesotrofe innsjøer og vassdrag har middels, (dvs. her: optimalt) nivå (næringsrikdom) for produktivitet, større enn oligotrofe innsjøer og vassdrag (altså næringsfattige), men mindre enn eutrofe innsjøer og vassdrag (altså næringsrike).


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge: Overgjødsling
Malengehjortesvin

Malengehjortesvin (Babyrousa togeanensis) er et klovdyr i slekten hjortesvin (Babyrousa). Dette dyret er bare kjent fra øya Malenge (Togianøyene) i Indonesia.
Malengehjortesvinet er noe større enn det nordsulawesiske hjortesvinet og har en hale med en hårdusk i enden som er langt mer utviklet. Kroppen er imidlertid noe kortere. De støttannlignende hjørnetennene i overkjeven hos hannene er dessuten mye kortere og slankere enn hos det nordsulawesiske hjortesvinet. De krummer seg dessuten framover i retning av et felles punkt.
Arten er endemisk for Togianøyene, der den bare er kjent fra øya Malenge. Togianøyene ble separert fra den nordlige armen av Sulawesi for omkkring 12 000 år siden. Det er imidlertid usikkert om dette dyret er en naturlig del av øyene eller kanskje har blitt introdusert dit av mennesker senere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Malengehjortesvin i Encyclopedia of Life 
(en) Malengehjortesvin i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Malengehjortesvin hos ITIS 
(en) Kategori:Babyrousa togeanensis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Babyrousa togeanensis – detaljert informasjon på Wikispecies
Likferd

Likferd er et studioalbum av det norske folk metal/black metal bandet Windir. Dette er også den siste offisielle utgivelsen før Valfar døde. Dette albumet ble laget av hele bandet.


== Sporliste ==
«Resurrection of the Wild» (5:52)
«Martyrium» (5:00)
«Despot» (6:01)
«Blodssvik» (5:47)
«Fagning» (8:31)
«On the Mountain of Goats» (5:24)
«Dauden» (4:19)
«Ætti mørkna» (7:46)


== Artister ==
Valfar – vokal
Strom – lead gitar
Sture Dingsøyr – gitar
Hvàll – bass
Righ – synthesizer
Steingrim: drums


== Eksterne lenker ==
(en) Likferd på Discogs
Valfar, Ein Windir

Valfar, Ein Windir er et samlealbum utgitt av de resterende medlemmene av det norske black metal /folk metal bandet Windir. CD1 inneholder to nye låter som Valfar spilte inn før han døde, to nyinnspillinger, fem Windir låter spilt inn av andre band og to konsertspor.
CD2 inneholder låter fra de gamle albumene.
Alle pengene som ble tjent på å selge dette albumet gikk rett til Valfars familie


== Sporliste ==


=== CD1 ===
«Strid» (Intro) (1:25)
«Stridsmann» (5:54)
«Dans på Stemmehaugen» (6:29)
«The Profound Power» (04:57)
«Dauden» (Enslaved) (5:12)
«Ending» (Finntroll) (2:57)
«Mørkets fyrste» (E-Head) (7:26)
«Destroy» (Notodden All Stars) (4:56)
«Likbør» (Weh) (5:26)
«Svartasmeden og Lundamyrstrollet» (Live) (9:14)
«Blodssvik» (Live) (7:44)


=== CD2 ===
«Soge II (Framkomsten)» (1:33)
«Krigaren si gravferd» (6:24)
«Sognariket sine krigarar» (5:35)
«Byrjing» (3:17)
«Arntor, ein Windir» (6:56)
«Saknet» (10:03)
«1184» (5:28)
«Journey to the End» (9:34)
«Martyrium» (5:00)
«Fagning» (8:31)
«On the Mountain of Goats» (5:24)
«Sòknardalr» (5:45)


== Kilder ==
Valfar, ein Windir hos Encyclopaedia Metallum


== Eksterne lenker ==
(en) Valfar, Ein Windir på Discogs 
(en) Valfar, Ein Windir på MusicBrainz
Fala

Fala er et romansk språk i den galisisk-portugisiske undergruppa. Språket snakkes i Spania av om lag 10 500, hvorav 5 500 bor i en dal i den nordvestre delen av Extremadura, nær grensa til Portugal. Brukerne av fala bor i byene Valverdi du Fresnu (Valverde del Fresno), As Ellas (Eljas) og Sa Martín de Trebellu (San Martín de Trevejo).


== Se også ==
Galisisk-portugisisk
Portugisisk
Galisisk


== Eksterne lenker ==
Ethnologue om Fala
Sørsulawesisk hjortesvin

Sørsulawesisk  hjortesvin (Babyrousa celebensis bolabatuensis), som også kalles Bola Batu hjortesvin, er et klovdyr i slekten hjortesvin (Babyrousa).
Dette hjortesvinet er bare kjent fra den sørøstlige delen av Sulawesi i Indonesia. Det er også uklart om dyret er en underart av nordsulawesisk hjortesvin (Babyrousa celebensis), slik det oppføres i dag, eller om det er en egen art (Babyrousa bolabatuensis), slik noen funn kan antyde at det er. I øyeblikket mangler forskerne informasjon nok til å kunne klassifisere dette dyret, som tidligere også ble regnet som en underart av vanlig hjortesvin (Babyrousa babyrussa), på linje med de tre dyrene som nå har blitt klassifisert som egne arter.
Sjøveisreglene

Sjøveisreglene (fullt navn: forskrift om forebygging av sammenstøt på sjøen) er en norsk forskrift fastsatt av Sjøfartsdirektoratet 1. desember 1975. Den trådte i kraft 15. juli 1977.
Forskriften er basert på regelverk utarbeidet av International Maritime Organization (IMO) og er et sett med regler for hvordan skip, fartøyer og andre farkoster som ferdes på havet skal forholde seg til hverandre. Flere land, blant de Norge og USA har utfyllende regler som kompletterer de internasjonale reglene.Den internasjonale konvensjonen som angir sjøveisreglene – konvensjonen om internasjonale regler til forebygging av sammenstøt på sjøen – ble vedtatt av IMOs medlemsstater den 20. oktober 1972 og trådte i kraft 15. juli 1977 og erstattet da en eldre konvensjon om samme forhold vedtatt i 1960. Bestemmelsene har blitt revidert flere ganger, senest i 2001.


== Se også ==
Kappseilingsreglene


== Eksterne lenker ==
Forskrift om forebygging av sammenstøt på sjøen, fra Lovdata
Frank Irons

Francis Cleveland «Frank» Irons (født 23. mars 1886 i Des Moines, Iowa, død 19. juni 1942) var en amerikansk friidrettsutøver.
I OL 1908 deltok Irons i fire disipliner. Den eneste medaljen kom i lengdehopp. der han vant med resultatet 7,48, nesten førti centimeter foran nestemann. I tresteg kom han på sekstendeplass.


== OL-medaljer ==
1908  London -  Gull i friidrett, lengdehopp  USA


== Eksterne lenker ==
(en) Frank Irons – Olympedia 
(en) Frank Irons – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)