Flekkefjord

Flekkefjord er en kommune og by i Agder fylke. Kommunen grenser til Sokndal og Lund i Rogaland fylke i vest, til Sirdal i nord og til Kvinesdal i øst.
Flekkefjord er den vestligste av bykommunene langs Sørlandskysten. Kommunesenteret ligger nært E39, omtrent midtveis mellom Kristiansand og Stavanger. I tillegg til bysenteret omfatter Flekkefjord kommune også tettstedene Sira, Gyland, Rasvåg og Kirkehamn.
Flekkefjord kommune er resultatet av kommunesammenslåing i 1965. I tillegg til Flekkefjord inkluderer dagens kommune de tidligere kommunene Nes, Hidra, Gyland og Bakke.
Det er nesten 7.5 km (4 nautiske mil) fra indre fjord til åpent hav. Flekkefjords indre fjordbasseng er stort nok til å romme atskillige skip og båter for anker og fritt for sterk vind eller strøm.
Bykjernen preges fortsatt av trehusbebyggelse fra tidligere tider. De fleste er etter hvert blitt malt hvite, selv om de før var holdt i andre farger. Bebyggelsen i sentrumsgatene er nå i ferd med å bli modernisert. Tettstedet Flekkefjord hadde 6 049 innbyggere per 1. januar 2022.


== Natur og geografi ==
Den vestlige delen av Agder tilhører det svekonorvegiske grunnfjellsskjoldet, og består av to geologiske hovedformasjoner av proterozoiske bergarter som er dannet under de gotiske og senere svekonorvegiske fjellkjedefoldingene, med sterk metamorfose under den sistnevnte. Et underlag av 1 600 - 1 450 millioner år gammel skifer, kvartsitt, marmor og amfibolitt med noe hornblendegneis, og ovenpå dette sure overflatestrukturer av både granitt og granodioritt (henholdsvis 1 250 - 1 000 mill år gammelt, og stedvis 1 550–1 480 millioner år gammelt). De yngste svekonorvegiske dannelsene bevitnes av større formasjoner av granitt. I kommunen er det 1 050 millioner år gammel granittisk øyegneis som dominerer de øverste strukturene. Den kaledonske fjellkjedefoldingen nådde ikke ned hit. Forkastningene går både i sørvest-nordøst retning, og i sør-nord retning.Helt i sørvest strekker såvidt det 925 millioner år gamle Sokndal-beltet av anortositt, jotunitt og mangeritt seg inn i kommunen, fra Rogaland. Det er i denne strukturen det brytes ilmenitt-malm med titanproduksjon i nabokommunen Sokndal.


== Historie ==


=== Hollendertiden ===

På 1500-, 1600- og 1700-tallet var det utstrakt handelsvirksomhet mellom Holland og sørkysten av Norge. Særlig fisk og eiketømmer ble eksportert fra Norge til Holland; tømmeret ble brukt til å bygge hollandske krigsskip og handelsskip, men også som bygningsmateriale. Holland var på den tiden en del av det ekspansive spanske monarkiet. Da hollenderne begynte å fylle ut sine havneområder med stein, kom de til Norge for å hente den, og mye av steinen ble hentet fra Flekkefjord og omegn.
Bydelen Hollenderbyen har fått navn etter de mange hollenderne som slo seg ned i Flekkefjord i denne tiden. Mange unggutter fra distriktet tok hyre om bord på handelsskipene som førte varer mellom Norge og Holland.


=== Seilskutetiden ===
I seilskutetiden var det mange skip som lå i vinteropplag i Flekkefjord.


=== Kjøpstad ===
Byen fikk kjøpstadrettigheter i 1842 etter langvarig dragkamp med blant annet Christianssand. Med kjøpstadretten fulgte nemlig diverse enerettigheter som ga gode inntekter.


=== Jernbane ===

Byen var i sin tid endestasjon for Flekkefjordbanen, som var Jærbanens forlengelse fra Egersund til Flekkefjord. Denne jernbaneforbindelsen var populær fordi det ikke var særlig behagelig å ferdes til sjøs over Jærenrevet. Reisende som skulle videre østover måtte ta postbåten som gikk langs kysten til Oslo, i hvert fall videre til Kristiansand. Da Sørlandsbanen var ferdig, ble strekningen Sira–Flekkefjord et sidespor, som gradvis mistet betydning. Den gamle staselige stasjonsbygningen ble revet, noe mange angrer på i dag. Jernbanetrafikken er nå nedlagt, men det meste av sporet eksisterer fortsatt, og brukes til turer med dresin.


=== Industri ===
Byen og distriktet har hatt opptil fem tønnefabrikker; den siste ble nedlagt i 1960-årene. I perioder var produksjonen stor, som følge av at silda kom inn fjorden og tønnene trengtes rett utafor stuedøra. Da silda trakk vekk, ble tønnene eksportert til Island. Det fantes et tilsvarende antall garverier, basert på at skip fra byen dro ut for å hente eikebark (quebracho) som ble brukt som garvemiddel. De siste var Dalens Garveri, som fremstilte sålelær, og Aarenes Lærfabrikk i Drangeid, som fremstilte skinn til bl. a. ransler og damevesker. Aarenes Lærfabrikk var i drift frem til 2013. En stor andel av brannbilene som brukes i Norge i dag ble tidligere bygget opp i de gamle tønnefabrikklokalene, men produksjonen er nå flyttet til moderne lokaler i Nulandsvika. Av annen historisk industri kan nevnes filtfabrikk, (Fjellse), ullvarefabrikk (Loga), gamasjefabrikk, skofabrikk, konfeksjonsfabrikk og et stort antall båt- og skipsbyggerier, derav Simek AS som siste gjenstående gikk konkurs i 2018, og Flekkefjord sin tid som båtbyggeri-by tok slutt. Etter at Halvorsens Mek. Verksted flyttet ut fra sentrum tok man opp produksjon av fyringskjeler, som i dag leveres til mange formål, mange av dem på oljeinstallasjoner og rigger. Mange av de puslespill som selges i dag blir også fremstilt i Flekkefjord.


=== Skoletilbud ===
Flekkefjord kom tidlig i gang med skolevesen – både videregående, for- og fagskole (senere kalt yrkesskole) og husmorskole. I tillegg kom privatgymnas, hvor bl.a. forfatteren Jens Bjørneboe tilbragte en periode før krigen. Etter krigen ble privatgymnaset overtatt av Morten Ringard, som drev realskole der. Skolen hadde ikke eksamensrett, så elevene ble eksaminert i alle fag før de fikk papir som slapp dem videre. De fleste klarte seg på to år. Mange elever fra hele landet fikk en ny sjanse der.


=== Historiske arkiver ===
De eldre kommunale arkivkildene for kommunen (og de tidligere kommunene) finnes i dag hos Interkommunalt arkiv i Vest-Agder IKS(IKAVA). Dette inkluderer protokoller fra for eksempel kommunestyre, formannskap, fattigstyre, skolestyre og arkiver med blant annet personopplysninger i form av klientarkiver, skatteprotokoller, men også skoleprotokoller.


== Kultur ==


=== Tidsskrift ===
Morten Ringard sto også fra 1939 og fram til sin død for redigeringen av «Julehilsen fra Flekkefjord» - et blad fullt av lokalhistorie, dikt, gamle og nyere bilder og nostalgi i uforanderlig layout. Etter hans død overtok fru Tua Ringard redaktøransvaret, som i dag innehas av sønnen Sverre Ringard.


=== Lokalavis ===
Agder Flekkefjords Tidende kommer ut 3 dager i uken. Redaktør er Kristen Munksgaard, mens Erik Thime er fra 1. juli 2007 redaksjonssjef.


=== Sankthansfeiring ===

Byen feirer sankthans på sin egen måte ved at hovedbålet ligger for anker midt på fjorden. Dette kalles for Spira, og var tidligere i en gammel båt, som sank i løpet av natten. Skikken har røtter tilbake til 1800- tallet.


=== Musikkliv ===
Flekkefjord har også i senere år blitt kjent for sitt alternative kulturliv, blant annet gjennom det 35 år gamle virket til Flekkefjord Rockeklubb og Fjellparkfestivalen, som er Norges lengstlevende rockefestival. Miljøet rundt rockeklubben og festivalen har også fostret etter hvert både nasjonalt og internasjonalt kjente aktører, som Smalltown Supersound, Anja Lauvdal og Ole Petter Andreassens mange prosjekter.


=== Kulturfestivaler og underholdning ===
Fjellparkfestivalen, Norges eldste rockefestival (1982–)
Grønnes Bad&Jazzforsyning
Klubben Humør, revyselskap
Smaabyfestivalen, ti dager lang kulturfestival som arrangeres hvert år i juni
Gyland Grand Prix, Norges mest spesielle hesteløp?


=== Kultursenter ===
Flekkefjord Kultursenter Spira åpnet dørene for første gang i 2016. Kultursenteret rommer kinosal, bibliotek, teatersal, fest- og møtelokaler. Navnet Spira er inspirert av byens sankthansfeiring, der det brennes bål på en flåte i havnebassenget. På den lokale dialekten kalles en slik flåte for spire.


=== Museum ===
Vest-Agder-museet Flekkefjord, tidl. Flekkefjord museum


=== Idrett og friluftsliv ===

Laksefestivalen
Agder Cup, stor, årlig fotballcup som går over én helg


== Politikk ==


=== Kommunestyrevalget 2019 ===


=== Kommunestyrevalget 2015 ===


== Tettsteder og utbygde områder ==

Abelsnes
Andabeløy
Austad
Austadvika (industriområde/næringsområde)
Drangeid
Fjellså
Flikka
Gyland
Helle
Kirkehavn
Lilleheia
Loga
Nulandsodden industriområde
Rasvåg
Rauli
Sira
Sveiga
Søyland
Tjørsvåg
Trøngsla industriområde
Uenes
Kråketona
Kvanvik
Åna-Sira


== Kjente Flekkefjæringer ==
Peter Waage (1833–1900), professor (kjemi), utviklet massevirkningsloven sammen med Cato Guldberg
Nils Djuvik (1859-1929), stortingsmann (V) og stemmerettsforkjemper
Cornelius Bernhard Hansen (1864–1939) redaktør, skipsreder, fredsvenn og stortingsmann
Anders Beer Wilse (1865–1949), fotograf
Hans Seland (1867–1949), forfatter og nynorskmann
Carl Søyland (1894-1978), redaktør i Nordisk Tidende, (Brooklyn, New York)
Johannes Seland (1912–1999), redaktør, ordfører i Kristiansand (V)
Gunvald Tomstad (1918–1970), krigsveteran og motstandsmann
Tatjana Lars Kristian Gulbrandsen (1931–2005), kunstner
Sverre Anker Ousdal (f. 1944), skuespiller
Einar Guldvog Staalesen (f. 1946), filmkritiker og journalist
Olaf Søyland (f. 1952), VM-gull i toerkajakk
Bjørn Stordrange (f. 1956), jurist
Tor Sigbjørnsen (f. 1957) skuespiller
Arne Skage jr. (f. 1964), musiker
Ole Petter Andreassen (f. 1970), musiker
John Andreas Andersen (f. 1971), filmfotograf
Eirik Verås Larsen (f. 1976), kajakkpadler, OL-meste


== Dialekt ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Flekkefjord – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Flekkefjord – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kultur i Flekkefjord på kart fra Kulturnett.no
(no) Smaabyen Flekkefjord - nettsted. Besøkt 22. november 2021.
(no) Simek Arkivert 17. august 2019 hos Wayback Machine.
(no) Flekkefjord kommune på Arkivportalen
(no) Flekkefjord by på Arkivportalen