jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 7340

Fylkesvei 7340 går mellom Bleikvasslia i Hemnes og Fiskelauselv i Hattfjelldal. Veien er del av Villmarksveien.
Strekningen mellom Bleikvasslia og Tustervatnet hadde tildligere betegnelsen Fv331Fylkesvei 331.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 291.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HemnesTustervassveien 

 HattfjelldalVillmarksveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7340
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Årets verk

For prisen som ble delt ut av Norsk Komponistforening, se Årets verk (Norsk Komponistforening)Årets verk var en musikkpris som ble innstiftet av TONO og utdelt av NOPA. Prisen ble første gang delt ut i 1965 og ble deretter utdelt årlig fram til og med 1996. Antall priser som ble delt ut hvert år varierte. Fram til 1986 ble det kun delt ut priser innen musikk, men fra og med 1987 ble det også delt ut priser innen tekst. En pris som også hadde navnet Årets verk, ble i de samme årene delt ut av Norsk Komponistforening til et verk innen samtidsmusikken. Fra og med 1998 ble Årets verk erstattet av opphavsmannsprisen Edvard-prisen som er samarbeid mellom Norsk Komponistforening, NOPA og TONO. I 2008 startet NOPA utdeling av NOPAs tekst- og musikkpris som var en videreføring av Årets verk.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Oversikt over vinnere hos TONO
Coeliadinae

Coeliadinae er en gruppe av sommerfugler som hører til familien smygere (Hesperiidae). De finnes i de tropiske områdene i den gamle verden: Afrika, Sørøst-Asia, Indonesia og Australia.


== Utseende ==
Kroppen er meget kort og kraftig, hodet stort, forvingene lange og smale. Antennene ender i en markert krok. Mange av artene er ensfarget brune, andre er rødlige eller mørke med røde eller gule flekker. Den store arten afrikansk kjempesmyger (Pyrrhochalcia iphis) har undersiden av vingene perlegrå med mørke årer.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Coeliadinae Edwards, 1937
Slekten Allora Waterhouse & Lyell, 1914 – to arter, Australasia
Slekten Badamia Moore, 1881 – to arter, Sørøst-Asia og Australia
Slekten Bibasis Moore, 1881 – tre arter
Slekten Burara Swinhoe, 1893 – 14 arter, mest aktive i skumringen
Slekten Choaspes Moore, 1881 – sju arter, India og østover
Slekten Coeliades Hübner, 1818 – 16 arter, tropisk Afrika
Slekten Hasora Moore, 1881 – 40 arter, Sørøst-Asia og Australia
Pyrrhiades lucagus (Cramer, 1777) – Afrika
afrikansk kjempesmyger, Pyrrhochalcia iphis (Drury, 1773) – Afrika


== Kilder ==
Brower, A.V.Z. og Warren, A. (2007) Coeliadinae på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 6.5. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Coeliadinae hos Fossilworks 
(en) Coeliadinae hos NCBI 
(en) Kategori:Coeliadinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Coeliadinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Hestekrubben tunnel

Hestekrubben tunnel er en jernbanetunnel på Dovrebanen i Oppdal som ble ferdig i 1921 og er 1 441 meter lang.


== Referanser ==
Steyr Sportwaffen

Steyr Sportwaffen GmbH er en østerriksk våpenprodusent.
Firmaet ble adskilt ifra Steyr Mannlicher som eget firma i 2001. Firmaet produserer luftvåpen i høy kvalitet for ISSF skytesport.


== Produkter ==


=== Pistoler ===
Steyr LP1
Steyr LP2
Steyr LP5
Steyr LP10
Steyr LP50


=== Rifler ===
Steyr LGB1
Steyr LG20
Steyr LG110


== Se også ==
Steyr Mannlicher
Steyr-Daimler-Puch


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Steyr Sportwaffen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tekstforfatterfondet

Tekstforfatterfondet er et norsk fond for forfattere av tekster brukt i musikk. Fondet deler ut stipend finansiert gjennom kopi- og bibliotekvederlag. Pengene fordeles på prosjektstipend, reisestipend, utstyrsstøtte, understøttelse, etableringsstipend, arbeidsstipend og reisestipend til Firenze hvor fondet disponerer en leilighet.  Fondet deler i tillegg årlig ut en ærespris.
Styret består av styreleder Tore Thomassen og Kari Iveland, begge fra NOPA, og Knut Lystad fra Norsk revyforfatterforening (2012). Fondet er samlokalisert og har felles administrasjon med Det Norske Komponistfond, Komponistenes Vederlagsfond og Norsk Musikkfond gjennom Musikkfondene. Daglig leder for Musikkfondene er Therese Rørvik.


== Tekstforfatterfondets ærespris ==
Fondet gir hvert år ut en ærespris til en norsk forfatter av tekster til musikk. Mottakeren må ha skapt tekster av høy kvalitet innen sitt felt. Prisen har siden 2018 vært på 100 000 kroner og var tidligere på 50 000 kroner. 

1991: Øystein Årva
1992: Lillebjørn Nilsen
1993: Halldis Moren Vesaas
1994: Arvid Hanssen
1995: Vidar Sandbeck
1996: Erik Bye
1997: Alfred Næss
1998: Øystein Sunde
1999: Odd Børretzen
2000: Bjørn Rønningen
2001: Svein Ellingsen
2002: Ole Paus
2003: Arne Bendiksen
2004: Eyvind Skeie
2005: Jan Eggum
2006: Anne Grete Preus
2007: Åge Aleksandersen
2008: Jan Erik Vold
2009: Lars Lillo-Stenberg
2010: Bjørn Eidsvåg
2011: Ingrid Bjørnov
2012: Kjartan Kristiansen
2013: Kari Bremnes
2014: Halvdan Sivertsen
2015: Erik Hillestad
2016: Håvard Rem
2017: Ketil Bjørnstad
2018: Gudny Ingebjørg Hagen
2019: Benny Borg
2020: (ikke utdelt)
2021: (ikke utdelt)
2022: Eldar Vågan


== Tekstforfatterfondets lyspunktpris ==
Siden 2011 har fondet delt ut en årlig pris til en ung norsk tekstforfatter som har utmerket seg. Prisen er på 25 000 kroner.
2010: Frida Ånnevik
2011: Lars Vaular
2012: Siri Nilsen
2013: (ikke utdelt)
2014: (ikke utdelt)
2015: Sondre Justad
2016: Emilie Christensen
2017: Fredrik Høyer
2018: Marthe Wang
2019: (ikke utdelt)
2020: (ikke utdelt)
2021: Daniela Reyes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fondets hjemmeside
Fylkesvei 7342

Fylkesvei 7342 går mellom Bakketun og Kjempos i Hattfjelldal kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 292.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HattfjelldalVarntreskveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7342
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7346

Fylkesvei 7346 går mellom Nerli i Hattfjelldal og riksgrensen mot Sverige ved Grensvollen.
Veien utgør den østligste delen av «Sagaveien» i Norge.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 296.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HattfjelldalSkardmodalsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7346
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Bærumstunnelen

Bærumstunnelen er en 5 500 meter lang jernbanetunnel i Bærum mellom Lysaker og Sandvika på Askerbanen. Den siste salven med sprengstoff ble fyrt av 26. juni 2011. Tunnelen ble tatt i bruk for godstog 26. august 2011 og for persontog to dager senere, 28. august. Den offisielle åpningen av den nye strekningen ble avholdt 2. september.Bærumstunnelen starter ved Marstranderveien og fører fram til Engervannet øst for Sandvika. På det dypeste ligger tunnelen 14,85 meter under havoverflaten, som er det laveste punktet på den norske jernbanen. Grunnforholdene gjorde at den måtte legges så dypt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bærumstunnelen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tanumtunnelen

Tanumtunnelen er en 3590 m lang dobbeltsporet jernbanetunnel på Askerbanen. Tunnelen går fra Jong i Bærum til Åstad i Asker. Tunnelen ble ferdig i 2005.


== Referanser ==
Fond for utøvende kunstnere

Fond for utøvende kunstnere er et norsk musikkfond etablert i 1957. Fondet gir støtte til innspilling av fonogram, prosjektstøtte, reisestøtte, kurs-/seminarvirksomhet, stipend for videreutdanning, orkester-/korpsstipend og stønad hvor det deltar profesjonelle, utøvende kunstnere som har sitt virke i Norge, eller til innspillinger som gjøres i Norge.
I tillegg til støtteordninger, har fondet siden 1982 årlig delt ut Gammleng-prisen. Prisen er oppkalt etter Rolf Gammleng, som var forbundsleder for Norsk Musikerforbund da fondet ble opprettet, og som bidro sterkest til at det ble opprettet.


== Eksterne lenker ==
Fondets hjemmeside
Heteropterinae

Heteropterinae er en gruppe (underfamilie) av sommerfugler som tilhører familien smygere (Hesperiidae). De blir noen ganger regnet til den store underfamnilien Hesperiinae. De fleste av artene er forholdsvis slanke og flekket i brunt og gult eller hvitt. To arter, gulflekksmyger (Carterocephalus palaemon) og svartflekksmyger (Carterocephalus silvicolus) forekommer i Norge. Heteropterinae forekommer i alle verdensdeler, de fleste artene i tropene.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien Hesperioidea – nå regner man vanligvis bare med én familie
Familien smygere, Hesperiidae
Underfamilien Heteropterinae Aurivillius, 1925
Slekten Argopteron Watson, 1893 – tre arter, sørlige Chile
Slekten Butleria Kirby, 1871 – åtte arter, Chile
Slekten Carterocephalus Lederer, 1852 – 14 arter, Holarktisk. I Norge:
Gulflekksmyger, Carterocephalus palaemon (Pallas, 1771) – nord til Nordland
Svartflekksmyger, Carterocephalus silvicola (Meigen, 1829) – nord til Nordland, sjeldnere enn gulflekksmygere
Slekten Dalla Mabille, 1904 – over 90 arter
Slekten Dardarina Evans, 1937 – 12 svært små arter, Sør- og Mellom-Amerika
Freemaniana rawlinsi Warren, 2001 – bare kjent fra Ecuador
Speilsmyger, Heteropterus morpheus – Mellom-Europa, ikke i Norge
Slekten Hovala Evans, 1937 – fem arter, Madagaskar
Leptalina unicolor (Bremer & Grey, 1852) – Øst-Asia
Slekten Metisella Hemming, 1934 – 22 arter, Afrika
Slekten Piruna Evans, 1955 – 20 arter, for det meste i MexicoKilde

Brower, A.V.Z. & Warren, A. (2007) Heteropterinae på Tree of life [1]


== Eksterne lenker ==
(no) Heteropterinae hos Artsdatabanken 
(sv) Heteropterinae hos Dyntaxa 
(en) Heteropterinae hos Fauna Europaea 
(en) Heteropterinae hos ITIS 
(en) Heteropterinae hos NCBI 
(en) Kategori:Heteropterinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Heteropterinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Carsten Deberitz

Carsten Andreas Deberitz (født 21. juni 1945 i Oslo, død november 2006) var en norsk bassist og amatørastronom.


== Rockeartisten ==

Carsten Deberitz var en av kjernemedlemmene i The Beatniks, og gikk under tilnavnet «Mannen med stålplekteret».
Deberitz var fremdeles ikke kommet med i bandet da de vant en talentkonkurranse i Samfunnssalen i Oslo våren 1961, men han ble plukket opp fra Fagerborg Fritidsklubb og ble tilbudt å være bassist i bandet. Hans nyerverve sologitar ble byttet i en elektrisk bass, og dermed var karrieren sikret. Carsten var med da The Beatniks i 1962 deltok i Øyvind Vennerød-filmen Sønner av Norge kjøper bil.
31. mars 1963 vant de skandinavisk mesterskap for shadowsband og ble premiert med å få spille inn en EP. Seiren gjorde at de også fikk møte The Beatles i Göteborg i 1963. Etter å ha hørt The Beatles opptre gikk de nærmest over natta fra å være shadowsband til å bli beatband.
I 1967, da Kjaperud kom med, endret bandet musikalsk retning. Carsten gledet seg stort over et råere uttrykk og Sørlandsturnéen som de gjennomførte sommeren 1966. Imidlertid trengte Carsten mer tid til skolegang, og skaffet seg nye spillekamerater med færre spillejobber. Carsten ble nå ankermann Kolbotn-gruppa The Hugger Muggers, hvor også Kjell Aas (senere The New Beatnicks og Titanic) var med og spilte Hammondorgel. Ikke minst det kraftfulle basspillet til Carsten ga musikken liv og gjorde The Hugger Muggers til et attraktivt showband.
Etter den store norske rockegallaen på Jordal Amfi 22. august 1982 gjenoppsto shadows-versjonen av The Beatniks med Carsten Deberitz som selvskreven bassist. Det ble mange nye opptredener og flere LP-plater. 


== Astronomen ==
Også som hobbyastronom var Carsten Deberitz en foregangsmann, Han tok i bruk moderne teleskoper og utviklet astrofotograferingen, og hans observatorium og aktiviteter vakte også oppmerksomhet i utlandet. Observatoriet som han bygde opp, «Sky High Observatory» ble førstesidestoff i de største tidsskriftene.


== Utmerkelser ==
Æresmedlemskap i Norsk Astronomisk Selskap i Oslo 20. mai 1986.


== Litteratur ==
Willy B.: Norge i rock, beat & blues. Del 1 1955-1971. Erik Sandberg as. Oslo 1983, s. 54-58. ISBN 82-7316-163-3


== Referanser ==
Fylkesvei 7370

Fylkesvei 7370 går mellom Melfjorden i Rødøy og Langset i Rana. Veien er 42,0 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 355.


== Kommuner og knutepunkter ==

 RødøyMelfjordveien 

 RanaMelfjordveien 

Langvassveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7370
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lindholm Høje

Lindholm Høje, er en forhistorisk boplass og gravsted på en høyde i Aalborg, på nordbredden av Limfjorden. Stedet har den største samlingen av jernaldergraver i Danmark, og var permanent bebodd 400-1 000 e.Kr. Lindholm Høje kan derfor sees som en forløper til byen Aalborg, på nordbredden ved det naturlige krysningsstedet over Limfjorden. Den lille elven Lindholm å bød på gode havneforhold i jernalderen.
Her er nesten 600 mennesker funnet begravd, gjennom en bosettingstid på ca. 500 år. De fleste gravene er branngraver under flat mark, med steinsetning rundt. Noen av gravene var innrammet som trekanter, sirkler eller firkanter, mens andre var skipssetninger. Det kan sees en viss sosial lagdeling ved at noen få graver var rikere utstyrt enn andre.
Gravplassen ble arkeologisk undersøkt i årene 1952–58, og anlegget ble fredet i 1960.


== Litteratur ==
Arkæologiens Nordjylland,' Aalborg 2003.
Flexiplate

Flexiplate (av latin: flexibilis = fleksibel, bøyelig) er en grammofonplate laget av myk plast. Den var billigere enn den harde plasten som ble brukt til vanlige singelplater, og hadde som regel bare riller på den ene siden, mens den andre var blank.
Flexiplater var gjerne brukt til reklameformål eller som vedlegg til ukeblader og ulike spesialmagasiner. De kom i alle mulige farger. Kvaliteten var dårligere enn på ordinære singelplater av hard plast, noe som var merkbart når slike ble tatt i bruk til musikkformål. De ble svært raskt slitt. Dessuten var hastigheten lavere, som på LP-plater 33 o/min., og på enkelte taleplater helt ned i 16 o/min. Enkelte platespillere hadde nemlig hele fire hastighetsvalg; 16, 33, 45 og 78 o/min. Platene var også svært lette, noe som kunne medføre at vekten på stiften kunne få platen til å slutte å rotere.
En av de største ulempene med flexiplast-plater er at de sliter mer på stiften enn vanlige grammofonplater.


== Flexiplast montert på kartongkort ==
En variant av flexiplatene er den tynne plastskiva som ble montert på kartongkort, og som i Norge ble svært populære som julekort på 1960-tallet. Det ble brukt gjennomsiktig plast slik at en kunne se billedmotivet gjennom platerillene, som en slags forløper for billedplatene som ble så populære som spesialutgivelser på ordinære singler og LP-plater omkring 1980. 


== Eksempler på plateutgivelser på flexiplast ==
Vi finner flere eksempler på bruk av flexiplast som barneplater tidlig på 1960-tallet, foruten i ukebladet Hjemmets musikkonkurranse (hvor «All I Want» med Kirsti Sparboe og The Vanguards ble kåret som lesernes favoritt), The Pussycats’ spesialsingel for POP-Revyen, eller i magasinet Guitar Player Magazine, som, selv lenge etter at CD-en var tatt i bruk på 1980-tallet, fortsatte å legge ved flexiplater med musikkeksempler til sine utgivelser.
I 1982 utga Capitol Records tre Beatles-flexisingler. Disse ble i en kort periode delt ut til kunder i utvalgte forretninger som kjøpte Beatlesplater.

Rød flexisingel: «All My Loving» / «You've Got To Hide Your Love Away»
Hvit flexisingel: «Rocky Roccoon» / «Why Don't We Do It In The Road»
Blå flexisingel: «Magical Mystery Tour» / «Here Comes The Sun»Fra omkring 1990 har CD, DVD og senere også internett overtatt markedet for flexiplater.


== Flexisingler ==
Kirsti Sparboe og The Vanguards: «All I Want» / Kirsti Sparboe og Kjell Karlsens orkester: «Hvem har sagt jeg savner deg» / Vals. Hjemmets ønskeplate 1966. Sonoprint AB Norge. NCB
The Pussycats: «Smile at Me». Poppy Sound (1967)
John Lennon: «Let's Talk». Beatles Fan Records. Sonopresse Int. Rotterdam APPLE BFR003 (1983)
Creation: «Chinatown (Spesialmix)» – Vedlegg til Topp (ungdomsblad) (1986)
Drama: «Dramas julemix» – Vedlegg til Topp (1987)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk flexi utgivelses diskografi
Birger Jarlsgatan (Stockholm)

Birger Jarlsgatan er en av de største og lengste gatene sentralt i Stockholm, med sine 2 469 meter. Gaten utgjør grensen mellom bydelsområdene Östermalm og Norrmalm, fra Nybroplan til Tegnérgatan, samt mellom Östermalm og Vasastaden, fra Tegnérgatan opp til Roslagstull/Ingemarsgatan.
Gaten har fått sitt navn etter Birger jarl og fikk i 1885 navnet Birger Jarls gata, som ble endret til nåværende stavelse i 1932.
Skogheim gård

Skogheim gård er en gård på Oppeid i Hamarøy kommune, Nordland. Den er kjent som et kunstnerhjem ettersom forfatteren Knut Hamsun og hans familie eide og drev gården i årene fra 1911 til 1917.
Ekteparet Knut og Marie Hamsun kjøpte gården i 1911, få år etter at de hadde giftet seg. Dette ble deres første felles egentlige hjem, og de bosatte seg i samme kommune hvor Knut hadde tilbrakt oppveksten fra 3 til 14 års alder. Hamsun oppholdt seg ikke selv mye på gården, men var sin vane tro vekk fra hjemmet i alle skriveperioder, mens han overlot til Marie å drive gården og hjemmet. De tre første av ekteparets fire barn er født her.
De tre romanene Børn av Tiden, Segelfoss by og Markens grøde ble skrevet i årene mens Hamsun bodde her. 
Eiendommen eies i dag av Hamarøy kommune, som bruker huset til ulike kulturformål, og som kommunal «storstue». Gården er valgt til Hamarøy kommunes tusenårssted, og inneholder også kontorer for Hamsunstiftelsen, Hamsunselskapet, Nordlandsmuseet og «Reiseliv I Hamsuns Rike».


== Se også ==
Hamsund gård


== Eksterne lenker ==
Aftenposten, 20.6.2009: «På æventyr i Hamsuns rike»
Hamaroy.kommune.no: Om Knut Hamsun
Fylkesvei 7454

Fylkesvei 7454 går mellom Strandmoen og Leiråmo i Beiarn kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 494.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BeiarnVestre Beiarveien 

Beiardalsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7454
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sæby

Sæby er en havneby i det tidligere Sæby kommune, nå en del av Frederikshavn kommune etter kommunalreformen i 2007. Sæby ligger øst i Vendsyssel i Region Nordjylland, Danmark. Byen har 8.392 innbyggere (2006), og ligger ved Kattegat 12 km sør for Frederikshavn. Nær Sæby ligger herregården Sæbygaard og ca. 15 kilometer mot sørvest finner man slottet Voergaard med sitt karakteristiske åttekantede tårn.

Sæby oppstod som fiskerby på 1200-tallet, og ble i middelalderen ofte kalt Mariested etter byens kloster. Biskopen av Børglum brukte den gode havnen i Sæby Å til utskipning av sine jordbruksprodukter.
I 1462 fikk byen et karmelitterkloster som fikk pavelig bekreftelse i 1475. Dette var et tigger-munkekloster innstiftet for Sta Maria av Karmelfjellet, og deres kirke var også sognekirke for stedet. Klostret ble nedlagt med reformasjonen i 1536.
Borgere av Sæby nevnes i 1466. Byen fikk byrettigheter av biskopen først i 1524, trolig på bakgrunn av eldre privilegier.
Fylkesvei 7490

Fylkesvei 7490 går mellom Vikasanden ved Fjær og Tårnvika i Bodø kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 571.


== Kommuner og knutepunkter ==

 BodøKjerringøyveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7490
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
LGV Bordeaux–Toulouse

LGV Bordeaux-Toulouse er et 200 km  høyhastighetsbane-prosjekt reservert for passasjertrafikk mellom Bordeaux og Toulouse i Sør-Frankrike. Dets formål:

sikre høyhastighet service for Toulouse-regionen ved forlengelse av LGV Sud Europe Atlantique og muliggjøre en kjøretid mellom Paris og Toulouse på ca. 3 timer
være del av en foreslått forbindelse mellom Atlanterhavet og Middelhavet fra Bordeaux til Nice via Toulouse, Montpellier og Marseille.
Fylkesvei 571 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 571 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 571 (Nordland)
Fylkesvei 571 (Sogn og Fjordane)
Alibi

Et alibi (fra latin: alibi – «et annet sted») er et bevis eller indisium for at en person har oppholdt seg et annet sted under en forbrytelse og derfor ikke kan være gjerningspersonen. Et alibi skal kunne styrkes av et vitne eller gjennom annet bevismateriale. Man snakker ofte om hvorvidt en persons alibi er vanntett (sikkert) eller ikke.
Ragnar Edenman

Ragnar Hilding Leonard Edenman (født Ragnar Eriksson 1. april 1914 i Uppsala, død 27. januar 1998 i Uppsala) var en svensk politiker som representerte Sveriges socialdemokratiska arbetareparti. Han var konsultativt statsråd i 1957, ecklesiastikminister 1957–1967 og landshøvding i Uppsala län 1967–1980.


== Referanser ==
Herøy prestegjeld (Nordland)

Herøy prestegjeld i Nordland var et prestegjeld i Nord-Helgeland prosti i Sør-Hålogaland bispedømme i Nordland.
Herøy var i 1589 et sogn underlagt Alstahaug prestegjeld. Ved kongelig resolusjon av 11. desember 1861 ble Herøy omdannet til et eget sognekall med virkning fra 1. mai 1862. Gården Nord-Sandvær ble i denne forbindelse overført fra Tjøtta til Herøy, og gårdene Tenna og Andøya ble overført fra Alstahaug til Herøy.
Prestegjeldet ble faset ut i forbindelse med omstruktureringene i Den norske kirke på 2000-tallet.


== Kongelige resolusjoner ==
22. mai 1869 ble det gitt tillatelse til å bygge en hjelpekirke på gården Nordvik for den nordlige delen av prestegjeldet.
10. mars 1911 ble Hæstad kapell bestemt oppført. Det skulle holdes 6 gudstjenester årlig der.
17. november 1916 ble gnr. 21–53 og 56–59 skilt ut fra Herøy sogn som Nordvik sogn.
18. mai 1962 ble så Nordvik sogn i Herøy og Dønna sogn i Nesna prestegjeld slått sammen til det nye Dønna prestegjeld.
10. januar 1964 ble skolekretsene Husvær og Barøy/Prestøy overført fra Alstahaug prestegjeld til Herøy.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Prestegjeld og sogn i Nordland
Yobes Ondieki

Yobes Ondieki (født 21. februar 1961) er en kenyansk friidrettsutøver. Han var den første som løp 10 000 meter under 27 minutter.En av sine største triumfer feiret Ondieki da han vant gull på 5000 meter i VM 1991 i Tokyo. Han satte ny mesterskapsrekord med tiden 13.14,45. Det samme året satte han sin bestenotering på denne distansen, med tiden 13.01,82. 
I OL 1992 i Barcelona var han med i en femmannsgruppe som kjempet om seieren på 5000 meter, men på oppløpssiden måtte han se seg slått av både vinneren Dieter Baumann og ytterligere tre løpere, og måtte dermed nøye seg med femteplassen.
Ondieki sikret seg plassen i historiebøkene under Bislett Games 10. juli 1993. Der forbedret han den fem dager gamle verdensrekorden til Richard Chelimo på 10 000 meter. Med tiden 26.58,38 ble Ondieki dermed den første som løp en mil under 27 minutter. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Yobes Ondieki – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Yobes Ondieki – Olympedia 
(en) Yobes Ondieki – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Yobes Ondieki – Commonwealth Games Federation 
(en) Yobes Ondieki – World Athletics 
(en) Yobes Ondieki – Track and Field Statistics
Jan Danielsson

Jan Danielsson (født 1940, død 2009) var en svensk generaldirektør og jurist.
Danielsson var overanklager i Stockholm og deretter leder av forundersøkelsen rundt Palmemordet fra 1996. I 2000 tiltrådte han som sjef for Säkerhetspolisen. Han gikk av fra denne posisjonen i 2003 av personlige årsaker, og ble etterfulgt av Klas Bergenstrand.