jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Strømmestiftelsen

Strømmestiftelsen er en norsk bistands- og utviklingsorganisasjon som jobber for å bekjempe fattigdom gjennom utdanning og jobbskaping. Den er blant de ti største bistands- og utviklingsorganisasjonene i Norge. Strømmestiftelsens visjon er en verden uten fattigdom. Stiftelsen jobber kun gjennom lokale partnere, og utarbeider planer og prosjekter sammen med disse. 


== Virksomhet ==
Strømmestiftelsen driver langsiktig utviklingsarbeid sammen med lokale partnerorganisasjoner i Vest-Afrika, Øst-Afrika og Asia. Organisasjonen har virksomhet i 11 land hvor de driver ulike utviklingsprosjekter innen utdanning, jobbskaping og samfunnsbygging. Hovedkontoret er i Kristiansand, Norge. Organisasjonen har rammeavtale med Norad, og bruker årlig over 200 millioner kroner for å hjelpe verdens fattigste.Strømmestiftelsen har tre regionkontorer, som kun har lokalt ansatte: Bamako (Mali), Kampala (Uganda) og Colombo (Sri Lanka). 
Strømmestiftelsen driver ingen prosjekt selv, men velger ut og samarbeider med lokale partnerorganisasjoner. Partnerorganisasjonene driver det operative arbeidet på vegne av stiftelsen.


== Historie ==
Strømmestiftelsen startet med bakgrunn i en innsamlingsaksjon for verdens fattigste av kapellan Olav Kristian Strømme i Kristiansand domkirke. 
I flere år delte Strømmestiftelsen ut «Hjelp til selvhjelp-prisen». I 1997 ble prisen gitt til fredsprisvinner Muhammad Yunus.
Inntektene fra Operasjon Dagsverk i 2008 gikk til Strømmestiftelsens prosjekt for ungdom i Bangladesh, Shonglap, og i 2012 til Samvad, et prosjekt for ungdom i Nepal. I 2020 skal inntektene fra Operasjon Dagsverk gå til et program for flyktninger fra Sør-Sudan som har flyktet til Nord-Uganda. 
Strømmestiftelsen har et eget utvekslingsprogram, Act Now, ved skolen Hald Internasjonale Senter, som organisasjonen driver sammen med Det Norske Misjonsselskap og Laget.


== RE:ACT ==
RE:ACT er Strømmestiftelsen sin ungdomsorganisasjon. Den ble stiftet i oktober 2009 av tidligere studenter ved Hald Internasjonale Senter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Strømmestiftelsens hjemmeside
Katalog til arkiv etter Strømmestiftelsen hos Statsarkivet i Kristiansand
Norad – Organisational Review of  Strømme Foundation
David Kelly (mikrobiolog)

David Kelly (født 17. mai 1944, død 18. juli 2003) var en britisk mikrobiolog og våpenekspert.
Han ble utpekt som opphavsmann til rapporten om atomvåpen som Storbritannia og USA støttet seg til for å rettferdiggjøre et angrep på Irak. Kelly begikk angivelig selvmord sommeren 2003, etter et offentlig forhør der han nektet å være innblandet i saken. I sammenheng med Kellys dødsfall ble det stilt spørsmål om massemediene presset Kelly for hardt, og kritikere krevet den britiske statsministeren Tony Blairs avgang. Den 20. juli 2003 forklarte TV-kanalen BBC at Kelly var opphavsmannen til rapporten. Det hersker usikkerhet rundt hans død og i 2010 hevdet flere medisinske eksperter at det var usannsynlig av Kelly hadde begått selvmord.Kelly arbeidet som våpeninspektør i Irak i 1991 og 1998, etter den første gulfkrigen. I årene 1994–1999 var han rådgiver i biologiske stridsmidler i Irak for FN. Han hadde også bakgrunn innen jordbruksforskning. Fra 1999 var han medlem av International Bahai Community i England.


== Referanser ==
Akademisk grad

Akademisk grad er en kvalifikasjon en person oppnår som følge av studier og avleggelse av eksamener eller gjennom forsvar av en avhandling ved et universitet. I de fleste land er akademiske grader inndelt i lavere grader (f.eks. bachelorgrader), høyere grader (for eksempel kandidatgrader og mastergrader) og forskningsgrader (doktorgrader av ulike slag, lisensiatgrad, magistergrad m.fl.). Forskningsgrader bygger utelukkende på forskningsarbeid som holder vitenskapelig nivå. Akademiske grader er et av flere elementer som avgjør akademisk kompetanse, men stort sett på lavere- og mellomnivå.Akademiske grader føres før eller etter innehaverens navn. Det er mest vanlig å «føre» akademiske grader på denne måten hvis man har en høyere grad eller en doktorgrad. I skandinavisk tradisjon er det vanligst å bruke tittelen foran navnet (cand.philol. Kari Nordmann), men det går også an å bruke den etter navnet (Kari Nordmann, cand.philol.). I engelskspråklig tradisjon føres graden som regel etter navnet (for eksempel Bob Bobson, PhD). Personer med doktorgrad kan føre den fulle tittelen (dr.philos. Jens Jensen) eller bare doktortittelen (dr. Jens Jensen). I Norge er det mindre vanlig å bruke bare doktortittelen og mer vanlig å bruke den formelle graden, mens det i engelskspråklig tradisjon er forholdsvis vanlig å bruke bare doktortittelen foran navnet (Dr Bob Bobson). I noen land, for eksempel Danmark, gir ikke ph.d.-grad rett til å bruke tittelen doktor/dr.
Språkrådet anbefaler å skrive akademiske titler med små bokstaver og uten mellomrom, det vil si som ph.d., dr.philos. og cand.jur.


== Utenfor Norge ==
Det er vanlig, spesielt i utlandet, å bruke («føre») den akademiske graden eller tilhørende tittel i sosiale og/eller profesjonelle sammenhenger, særlig når det dreier seg om høyere grader og doktorgrader. For eksempel vil en ingeniør med doktorgrad i de fleste tilfeller bli titulert som Dr John Smith. I noen land, deriblant Tyskland, brukes en doktortittel ofte også i sosiale sammenhenger, og den kan også føres i innehaverens pass (dr.med. Max Mustermann).


== Referanser ==


== Se også ==
Akademiske grader i Norge
Bologna-prosessen
Free Software Foundation

Free Software Foundation (FSF) er en amerikansk stiftelse med det formål å utbre fri programvare og beskytte rettighetene til brukere av slik programvare. 
FSF ble stiftet den 4. oktober 1985 av Richard Stallman, og holder til i Boston. Gjennom 1980- og deler av 90-tallet arbeidet FSF hovedsakelig med utviklingen av det frie operativsystemet GNU, mens de de senere årene har hatt størst fokus på juridiske og filosofiske saker knyttet til fri programvare.
Det finnes også to søsterorganisasjoner til Free Software Foundation, FSF Europe og FSF India.


== GPL-håndtering ==
Free Software Foundation forvalter opphavsrettighetene til mesteparten av GNU-prosjektet, og arbeider med å sørge for at distribusjonen av GNU-komponenter overholder GNU General Public License (GPL). Dette har blant annet gjort at FSF har trukket selskapet Cisco for retten for påståtte brudd på GPL.


== GNU/Linux ==
FSF søker å utbre bruken av GNU-systemet, men er mer restriktive når det gjelder promoteringen av GNU/Linux-distribusjoner. Mens de anbefaler distribusjoner som gNewSense og Ututo, støtter de ikke populære GNU/Linux-distribusjoner som Debian, Ubuntu og Fedora siden disse enten inkluderer eller legger til rette for bruk av proprietær programvare.Free Software Foundation mener også at «GNU/Linux» er det korrekte navnet på systemene som i dagligtalen ofte bare kalles «Linux». De argumenterer blant annet med at GNU-delene av en GNU/Linux-distribusjon typisk er ti ganger større enn Linux-delene (målt i kildekode), og at man ved å utelate GNU-navnet fjerner fokus fra etiske spørsmål som frihet for brukere av programvare.


== Andre aktiviteter ==
FSF deler hvert år ut prisen FSF Award for the Advancement of Free Software til en person som har hatt betydning for fri programvare-bevegelsen. Prisen ble første gang utdelt i 1998 og gikk da til Larry Wall.
Free Software Foundation er også involvert i en rekke forskjellige kampanjer relatert til fri programvare. Disse omfatter blant annet kampen mot digital rettighetsadministrasjon (som av FSF konsekvent omtales som «Digital Restrictions Management», Digital restriksjonsadministrasjon), motstand mot patenter på programvare og kampen for åpne standarder som Ogg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisiell blogg 
(en) Free Software Foundation – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Free Software Foundation – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Nordiske språk

Nordiske språk eller nordgermanske språk er en undergruppe i den germanske språkgruppen, og stammer fra et felles urnordisk språk. I dag er de forskjellige språkene norsk, svensk, dansk, færøysk og islandsk. Til sammen har i overkant av 20 millioner mennesker et nordisk språk som sitt morsmål.
De nordiske språkene blir tradisjonelt sett delt inn i to undergrupper  østnordiske språk og vestnordiske språk basert på den språklige utviklingen. Men det er også vanlig å dele inn i skandinaviske og øynordiske språk basert på gjensidig forståelse. Spesielt de skandinaviske, eller fastlandsnordiske, språkene norsk, svensk og dansk har stor grad av gjensidig forståelighet og utgjør et dialektkontinuum.


== Inndeling ==
De nordiske språkene har utviklet seg i to undergrupper; østnordiske språk, og vestnordiske språk. Politiske endringer har seinere påvirket nordiske språk slik at de også kan inndeles etter hvilke språkgreiner de har utviklet seg mot.


=== Østnordiske språk ===
dansk
jysk
øydansk
østdansk
skånsk (har utviklet seg mot svensk)
Blekingsk
Hallandsk
bornholmsk
norsk (bokmål) (har fått trekk fra nynorsk)
gøtudansk (har fått trekk fra færøysk)
svensk
götamål
sveamål
norrlandsk
østsvensk
älvdalsk (har utviklet seg mot svensk)
gammelgutnisk (utdødd)
gammelskånsk (utdødd)


=== Vestnordiske språk ===
norsk (har utviklet seg mot østnordisk)
østlandsk
vikværsk
østfoldmål
vestfoldmål
båhuslensk (har utviklet seg mot svensk)
midtøstlandsk
oslodialekt
opplandsmål
midtlandsk
nordgudbrandsdalsmål
vesttelemarksmål
vestlandsk
sørlandsk
sørvestlandsk
nordvestlandsk
sunnmørsk
trøndersk
jemtsk (har utviklet seg mot svensk)
nordnorsk
tromsdialekt
amerikanorsk
chicagomål
illinoismål
indianamål
islandsk
færøysk
grønlandsknordisk (utdødd)
norn (utdødd)
Nynorn


=== Gutamål ===
Forngutniska (utdødd)
gutnisk (har utviklet seg mot svensk)


== Slektskap ==
De nordiske språkene er beslektet med de to andre gruppene av germanske språk, nemlig vestgermanske og østgermanske språk. Slektskapet er kanskje nærmest med den siste gruppen; tidligere ble denne og den nordgermanske gruppen regnet for å være underlagt den østgermanske.
De viktigste overensstemmelsene mellom nordiske og østgermanske språk er:

Urgermansk ww har blitt til ggw, for eksempel gammelisl. tryggue, got. triggwa, «tro».
jj har blitt til hhv. ggj og ddj, for eksempel gammelisl. tveggja, got. twaddjē, «to» (gen.).
Den gamle endelsen -t i 2. pers. preteritum indikativ har holdt seg (vestgerm. -i), for eksempel gammelisl. og got. gaft, «du ga».


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Særnordiske Ord - Scandinavian-only words
Delstat

Delstat er en enkeltstat innenfor en forbundsstat som i USA eller en semi-autonom stat som tilhører en føderasjon. Eksempler på delstater er Bayern i Tyskland, Queensland i Australia, Tirol i Østerrike og California i USA.
Delstater kan ha forskjellige benevnelser:

stat (for eksempel State of Ohio i USA); se USAs delstater
provins (for eksempel Canadas provinser)
land (flertall länder) for eksempel i Tyskland der Berlin, Bremen og Hamburg er både delstater og bykommuner
commonwealth (for eksempel Commonwealth of Kentucky i USA)
kanton som i Sveits
oblast og republikk (for eksempel Russlands oblaster og Russlands republikker)


== Se også ==
Liste over delstater


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
 (en) States – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Niedersachsen

Niedersachsen (Nedre Sachsen, Nedersachsen) er en delstat i det nordvestlige Tyskland. Delstaten er med hensyn til areal den nest største i landet etter Bayern, og med hensyn til innbyggertall den fjerde største, etter nabostaten Nordrhein-Westfalen, Bayern og Baden-Württemberg.
Niedersachsen ligger til Vadehavet og Nordsjøen. Delstatens yttergrenser går mot delstatene Schleswig-Holstein, Hamburg, Mecklenburg-Vorpommern, Brandenburg, Sachsen-Anhalt, Thüringen, Hessen og Nordrhein-Westfalen. Delstaten omslutter helt delstaten Bremen. Forøvrig strekker bystatene Bremen og Hamburgs naturlige omland seg langt innenfor Niedersachsens grenser. Niedersachsen danner også en del av Tysklands grense mot Nederland.
Hannover er Niedersachsens hovedstad og andre viktige byer inkluderer Braunschweig, Osnabrück, Oldenburg og Göttingen.


== Økonomi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Lower Saxony – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Niedersachsen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisielt turistnettsted
Kart med kjente steder for turister og personlig guide
Saarland

Saarland er en tysk delstat med et areal på 2 570 km² og har litt over en million innbyggere. Hovedstaden er Saarbrücken. Staten grenser til Frankrike i syd, Luxembourg i vest og Rheinland-Pfalz i nord og øst.
Den er oppkalt etter elven Saar, som er en sideelv til Mosel og som renner gjennom staten fra syd og mot nordvest. De fleste innbyggerne i delstaten bor rundt hovedstaden Saarbrücken som ligger ved grensen mot Frankrike.


== Historie ==
Områdene innenfor dagens Saarland var før 1815 dels selvstendige og tilhørte dels andre stater, de fleste av dem tyske. Tidvis var områdene under fransk innflytelse, spesielt på slutten av 1600-tallet. Etter første verdenskrig ble området gjort autonomt under navnet Saargebiet (Saarområdet), og satt under Folkeforbundets administrasjon. I 1935 ble det holdt en folkeavstemning, der 90,3 % stemte for å bli en del av Tyskland igjen. Området ble da ikke gjenforent med Preussen eller Bayern, som det før hadde vært en del av, men ble beholdt som en selvstendig politisk enhet under navnet Saarland. Etter annen verdenskrig ble Saarland igjen gjort autonomt, samtidig som det kom i en økonomisk union med Frankrike. Etter en folkeavstemning i 1955 ble den autonome republikken Saarland i 1957 gjenforent med Vest-Tyskland.


== Politikk ==


=== Ministerpresidenter ===


=== Delstatsparlamentet ===
Delstatens folkevalgte, lovgivende forsamling er landdagen i Saarland og holder til i Saarbrücken.


== Geografi ==
Saarland er inndelt i syv distrikter (Landkreise):

Landkreis Merzig-Wadern
Landkreis Neunkirchen
Regionalverband Saarbrücken
Landkreis Saarlouis
Saarpfalz-Kreis
Landkreis Sankt WendelSaarlands største byer er:
(innbyggere på 31. desember 2006)

Saarbrücken (180.515)
Neunkirchen (49.055)
Homburg (44.043)
Völklingen (40.453)
Sankt Ingbert (38.259)
Saarlouis (38.189)
Merzig (30.885)
Sankt Wendel (26.967)


== Økonomi ==
 Kilde: Tyske Statistikkbyrå, www.destatis.de. 


== Trafikk ==
Saarland gjennomskjæres av flere motorveier: A1 begynner i Saarbrücken og ender i Nordtyskland ved øya Fehmarn. A8 fører fra Luxembourgs grense gjennom Saarland til München og Østerrike. A6 går fra den franske grensen, der den kommer som A4 fra Paris, til grensen med Tsjekkia. A620 er Saarbrückens bymotorvei som går langs Saar-elven fra kryssen med A6 i sørøst av byen gjennom Völklingen og ender ved Saarlouis, der den møter A8.
Saarbrücken har en egen internasjonal lufthavn i bydelen Ensheim som tilbyr forbindelser innom Tyskland, bl.a. til Berlin, Hamburg og München, men også til andre europeiske land, særlig feriedestinasjoner som Tyrkia og Mallorca. I nærheten av Saarland finnes det lufthavnene i Frankfurt-Hahn, Zweibrücken, Luxembourg og Metz (Frankrike).


== Se også ==
Saargebiet
Saarland (1947–1956)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Saarland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Saarland – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Statistikk
Føderasjon

En føderasjon (også kalt en føderalstat eller en forbundsstat) er en stat bestående av delvis autonome, men ikke fullstendig suverene, delstater med separate regjeringer og til dels egen lovgivning. Føderasjoner skiller seg fra enhetsstater ved at den utøvende og lovgivende makt er delt mellom en sentralregjering og delstatene. 
Suvereniteten er delt mellom de to nivåene, og delstatenes makt vil normalt være sikret gjennom en konstitusjon som ikke kan endres uten samtykke fra begge nivåer. Konstitusjonen vil avgjøre hvilke typer av vedtak som kan treffes av de respektive nivåene. Det vil normalt være slik at det er sentralregjeringen som har ansvar for forholdet til andre stater. 
Eksempler på føderasjoner er Tyskland, USA og Sveits mens Norge og Frankrike er eksempler på sentralstater. Begrepet konføderasjon betegner en løsere allianse enn føderasjoner. Mens en føderasjon er en forbundsstat, er en konføderasjon et statsforbund, der suvereniteten er lagt til medlemmene.


== Forbundsrepublikker ==
Forbundsrepublikk er en føderal republikk der delstatene er medlemmer av forbundsrepublikken.Eksempler på forbundsrepublikker:

Tyskland
Østerrike
USA fra 1787
Brasil
Mexico
Russland
India  fra 1947
Etiopia
Mikronesiaføderasjonen
Nigeria
Pakistan
SveitsEksempler på historiske forbundsrepublikker:

Weimarrepublikken 1918/19–1934/35
Jugoslavia 1945–2003 (og Serbia og Montenegro (2003–2006))
Tsjekkoslovakia 1968–1992


== Se også ==
Føderalisme


== Referanser ==


== Kilder ==
«forbundsstat», fra Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Federación – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bedreviter

Bedreviter, eller på tysk «Besserwisser» eller på engelsk «know-it-all», er en person som fremstår som en som vet alt så meget bedre enn alle andre. Et annet, noe mildere variant er nesevis, kanskje helst benyttet om barn.Bedreviter brukes ofte i nedsettende betydning om personer som tror de selv vet best.

Enhver får gjøre opp med seg selv for det vedkommende har gjort og ikke gjort,  enhver har sine skjeletter i skapet – og enhver bør passe seg for å opptre som bedreviter for ikke å si dommer for sin neste – et annet sted.


== Se også ==
Ekspert
Universalgeni
Nerd
Narsissist
Doktor Allwissend («Doktor Allvitende»), et eventyr samlet av brødrene Grimm
Hybris


== Referanser ==
Advanced Audio Coding

Advanced Audio Coding (AAC) er et filformat for digital komprimert lyd, og er en del av MPEG-standarden. Den har blitt populær gjennom Apples iTunes, som bruker filendelsen .m4a for disse filene. AAC er patentert av Fraunhofer IIS, som også eier rettighetene til MP3. AAC er lisensiert av organisasjonen bak de nye tredje-generasjons mobilnettene (3GPP), og er også tilgjengelig i HD-DVD-kompatible spillere. Standarden åpner for tredje-parts DRM (Digital Rights Management), eksempelvis Apples Fairplay DRM-løsning. Digital Verdensradio vil også bruke AAC.
AAC har en bedre lydgjengivelse enn MP3 på samme bitrate. AAC er også ratifisert som en ISO-standard. Det er ikke åpent, men det finnes frie kodeker for det.


== Se også ==
MP3
WMA
Vorbis
FLAC
Encyklopedi

En encyklopedi er et oppslagsverk med artikler om menneskelig viten i en utførlighet som oppfyller et dagligdags informasjonsbehov. Det skilles mellom universelle og fagspesifikke encyklopedier. De første forsøker å fremstille flest mulig kunnskapsområder, mens de siste behandler enkeltområder, men til gjengjeld gjerne betydelig mer utførlig. En encyklopedi inneholder noe lengre og mer utdypende artikler enn et konversasjonsleksikon. Encyklopedier er gjerne sortert alfabetisk og inndelt i artikler. Artiklene i encyklopedier er vanligvis lengre enn oppslagene i en ordbok.
Wikipedia er et eksempel på en meget generell encyklopedi som har som mål å dekke alle emneområder.


== Historie ==
Den eldste bevarte encyklopedi (med noe tvilsom vitenskapelig verdi) går for å være Plinius den eldres Naturalis historia, fullført i 77 e.Kr. Men grensene mellom forskjellige typer kunnskapsverker var og er flytende. Man kan kanskje innordne encyklopediene mellom lærebøkene på den ene side, og ordbøkene på den andre. Å gjøre en alfabetisk systematikk til et kjennemerke, ville være uhistorisk; et encyklopedisk verk kan godt være bygd opp etter en annen metodikk. 
Selve uttrykket «encyklopedi» slo gjennom i 1640-årene, ofte i forbindelse med den franske Encyclopédie (1751–1765).Tanken bak en 'encyklopedi' strekker seg meget lenger tilbake enn til opplysningstiden og til Frankrike. Men det var særlig da og der at en fornyet iver gjorde seg gjeldende. En del opplysningsfilosofer skrev litteratur og tekster som var kritiske og drøftende, og målet var å få folk til å revurdere sitt syn på aktuelle saker og problemstillinger.
Det var da opplysningsfilosofen og forfatteren Denis Diderot sammen med 200 medarbeidere startet sitt omfattende arbeid med å samle all verdens kunnskap i et stort leksikon – en encyklopedi. Disse forfatterne ble kalt «encyklopedister». Arbeidet tok over 30 år, og verket ble solgt i store opplag, først i 1772 under tittelen Encyclopédie, ou dictionnaire raisonné des sciences, des arts et des métiers.
Også britene var tidlig ute med sin Encyclopædia Britannica, utgitt i Edinburgh i Skottland i 1771. Dette var en omfattende encyklopedi, hvor dyktige medarbeidere hadde sammenfattet sin tids viten, særlig innenfor naturvitenskap og geografi. Derfor blir denne førsteutgaven, Britannica av 1771, fortsatt utgitt som et leseverdig sammendrag av 1700-tallets kunnskap på disse områdene.
Opplysningstidens leksikon røpet ofte et kritisk syn på kirken og adelen, eksempelvis Diderots leksikon som tok stilling for Newton og måtte skrives av anonyme forfattere for å unngå kirkelig forfølgelse. Jevnt over var teksten i de tidligste encyklopedier preget av liberale grunntanker. 


== Se også ==
Leksikon
Oppslagsverk
Encyclopédie, Diderot og Alemberts oppslagsverk
Les encyclopédistes, 144 bidragsyterne til Encyclopédie


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Se også ==
Leksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Encyclopedias – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Den Store Danske Encyklopædi

Den Store Danske Encyklopædi (SDE, Nationalencyklopædien) er et dansk leksikon på 21 bind. Det inneholder 115 000 artikler. Første bind kom i 1994, det 20. kom i 2001. I tillegg er det utgitt et supplementsbind fra desember 2002 (bind 21) og i desember 2003 utkom to indeksbind til verket. Mer enn 3 000 sakkyndige har medvirket under ledelse av professor i dansk språk Jørn Lund. Det er også utgitt i elektronisk form (CD-ROM) i 2004.SDE ble utgitt til dels samtidig med den svenske Nationalencyklopedin og tredje utgave av Store norske leksikon. I alle tre land hadde man samtidig en offentlig debatt om behovet og rammene for nasjonale standardleksika, og de tre verkene har observert hverandres rolleforståelse og redaksjonelle prinsipper. SDE har fått omfattende støtte både til sitt papirbaserte leksikon og sin nettutgave fra Augustinus Fonden.


== Internettleksikon ==
26. februar 2009 lanserte Gyldendal-forlaget nettleksikonet, Den Store Danske, en digital versjon av de trykte versjonene som ble utgitt i 20 bind fra 1994 til 2001. Nettleksikon ble åpent og tilgjengelig for alle og inntektene skulle sikres gjennom annonsesalg. Gyldendal slet i flere år med å dekke kostnadene ved nettleksikonet. I august 2017 vedtok Gyldendal-forlaget å legge ned nettleksikon på grunn av manglende inntekter. Innholdet var fortsatt tilgjengelig på nettet, men ble stående uten oppdateringer frem til 2020.Fra 25. mai 2020 ble leksikonet vedlikeholdt av foreningen lex.dk, med medlemmer som Danske Universiteter, Gads Forlag, Det Danske Sprog- og Litteraturselskab og Gyldendal. Leksikonet ble relansert under nettadressen Lex.dk. Oppdateringen av artikler er finansiert av den danske stat med tilskudd fra finansloven.


== Rettigheter ==
De originale artiklene fra Den Store Danske Encyclopædi kan leses gratis, men kan ikke distribueres eller brukes kommersielt.For de nye artiklene (laget av brukerne) kan forfatteren selv velge mellom lisensene begrenset gjenbruk og fri lisens (CC BY-SA 3.0).Den Store Danske er dekket av dansk lov om opphavsrett og tilhører Gyldendal. Rettigheten til å bruke innholdet digitalt tilhører den danske stat.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted