jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sommerfjøs

Et sommerfjøs er et fjøs for bruk om sommeren, for husdyr som går på beite i utmarka. Sommerfjøset er  som regel plassert i gjerdet mellom utmark og innmark, og er først og fremst beregnet på melkekyr. Sommerfjøset var stedet der kuene ble melket i beitesesongen. Stedet der sommerfjøset sto ble ofte kalt stølen, melkeplassen. Sommerfjøs var særlig utbredt i de områdene av landet der en ikke drev setring.
Sommerfjøset hadde mange ulike navn ulike steder i Norge. I Nordhordland het sommerfjøset gardflor (gard = gjerde; flor = fjøs), i Vest-Agder het sommerfjøset buhus. (bu = bufe = husdyr). Betegnelsen sommerflor er også brukt i dette distriktet.
Sommerfjøset var knyttet til en eldre type jordbruk, der innmarka først og fremst ble benyttet til åkerbruk (korndyrking, seinere også potetdyrking), men også til slåtteng. Husdyra, også melkekuene, beitet hele sommeren i utmarka. Innmarka var omgitt av et gjerde (en gard, kunne kalles bøgarden) for at ikke husdyra skulle ødelegge åkervekstene og slåtteenga.
En viktig funksjon for sommerfjøset var at mest mulig gjødsel skulle samles slik at den kunne komme til nytte på åkrene. En gunstig plassering av sommerfjøset var da slik at dyra ble ført inn døråpningen som vendte mot utmarka, mens gjødselgluggen i motsatt ende av fjøset vendte mot åkermarka.
Sommerfjøset gikk ut av bruk de fleste steder midt på 1900-tallet, eller tidligere. Den viktigste årsaken var at kuene ikke lenger beitet i utmarka og at de minste brukene - de med en eller to kuer - forsvant.
Bruken av utmarksbeite og sommerfjøs forsvant da NRF-kua gjorde sitt inntog. Dette var ei ku som egnet seg til intensiv melkeproduksjon og var vanskeligere å håndmelke. Den nye kua var også større og passet ikke inn i de små sommerfjøsene.  Den egnet seg heller ikke til å beite i bratte og steinete skråninger.Sommerfjøset var ofte bygd av gamle materialer, og svært få slike bygninger er bevart til i dag.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hilmar Stigum; Vår gamle bondekultur
Sørfold Lokalhistorielag: Årbok for Sørfold 2017 i artikkelen "Et sommerfjøs i Bonådalen".
Empire Energy kraftverk

Empire Energy kraftverk er et varmekraftverk i delstaten Missouri i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 368 MW, fordelt på 4 blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1979 og stod ferdig i 2003. Brenselkilden er naturgass og råolje. Operatør er selskapet Empire District Electric Corp.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – Gas Turbine and Combined-Cycle Power Plants in Missouri.
Brownsville gasskraftverk

Brownsville gasskraftverk er et gasskraftverk i Haywood County i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 460 MW, fordelt på 4 like store blokker/turbiner.Anlegget ble påbegynt omkring 1995 og stod ferdig i 1999. Brenselkilden er naturgass. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Caledonia gasskraftverk

Må ikke forveksles med Caledonia CC gasskraftverk i Mississippi.
 Caledonia gasskraftverk  er et gasskraftverk i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 450 MW, fordelt på 6 like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1995 og stod ferdig i 1999. Brenselkilden er naturgass. Operatør er selskapet Caledonia Power. Opprinnelig ble anlegget utviklet av Enron.


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Caledonia CC gasskraftverk

Må ikke forveksles med Caledonia gasskraftverk i Tennessee.Caledonia CC gasskraftverk er et varmekraftverk i Lowndes County i Mississippi, USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 870 MW, fordelt på 5 turbiner med kombinasjonssyklus. Operatør er energiselskapet Tennessee Valley Authority.
Anlegget ble påbegynt omkring 2000 og stod ferdig i 2003. Brenselkilden er i det alt vesentlige naturgass.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Electricity Generating Capacity, 2008 – U.S. Energy Information Administration. Besøkt 6. august 2011.
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Gleason gasskraftverk

Gleason gasskraftverk er et gasskraftverk i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 501 MW, fordelt på 3 like store blokker/turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1995 og stod ferdig i 2000. Brenselkilden er naturgass. Operatør er selskapet Allegheny Energy. Opprinnelig ble anlegget utviklet av Enron.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Lagoon Creek kraftverk

Lagoon Creek kraftverk er et varmekraftverk i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 1224 MW, fordelt på 12 like store blokker/turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 2001 og stod ferdig i 2002. Brenselkilden er naturgass og olje. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Magnolia gasskraftverk

Magnolia gasskraftverk er et gasskraftverk i delstaten Mississippi i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 969 MW, fordelt på 3 like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 2001 og stod ferdig i 2003. Brenselkilden er naturgass. Operatør er selskapet North American Energy Services.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
New Albany gasskraftverk

New Albany gasskraftverk er et gasskraftverk i delstaten Mississippi i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 480 MW, fordelt på 6 like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1995 og stod ferdig i 1999. Brenselkilden er naturgass. Operatør er selskapet KGen Partners.


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
TVA Southaven gasskraftverk

TVA Southern gasskraftverk er et varmekraftverk i DeSoto County like sør for Memphis i delstaten Mississippi i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 897–904 MW, fordelt på 6 turbiner med kombinasjonssyklus (CC). Operatør er energiselskapet Tennessee Valley Authority.
Anlegget ble påbegynt omkring 2001 og stod ferdig i 2003. Brenselkilden er naturgass, og unntaksvis fyringsolje.


== Se også ==
Liste over verdens største olje- og gasskraftverk


== Eksterne lenker ==
Electricity Generating Capacity, 2008 – U.S. Energy Information Administration. Besøkt 6. august 2011.
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
T. H. Allen kraftverk

T. H. Allen kraftverk er et varmekraftverk i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 624 MW, fordelt på 16 like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1971 og stod ferdig i 1972. Brenselkilden er naturgass og destillatolje. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority.
Kraftverket må ikke forveksles med T. H. Allen kullkraftverk samme sted, som er et kullfyrt anlegg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – CCGT Plants in Mississippi & Tennessee.
Bull Run kullkraftverk

Bull Run kullkraftverk er et kullkraftverk i Anderson County, delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 950 MW, fordelt på 1 blokk / turbin.  
Anlegget ble påbegynt omkring 1960 og stod ferdig i 1967. Brenselkilden er kull. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. Da anlegget ble bygd var det verdens kraftigste kullkraftverk. Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 4,5230 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
Cumberland kullkraftverk

Cumberland kullkraftverk er et kullkraftverk i Stewart County, delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 2 600 MW, fordelt på 2 like store blokker / turbiner.  Årsproduksjonen er 19,0 TWh årlig.
Anlegget ble påbegynt omkring 1965 og stod ferdig i 1973. Brenselkilden er kull. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 19,6 mill. tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Gallatin kullkraftverk

Gallatin kullkraftverk er et kullkraftverk i Sumner County, delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 1254 MW, fordelt på 4 omtrent like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1956 og stod ferdig i 1959. Brenselkilden er kull. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 6,8170 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
John Sevier kraftverk

John Sevier kullkraftverk er et kullkraftverk i Hawkins County, delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 800 MW, fordelt på 4 like store blokker / turbiner.
Anlegget ble påbegynt omkring 1955 og stod ferdig i 1957. Brenselkilden er kull. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 5,1990 mill tonn.
Anlegget er oppkalt etter guvernøren John Sevier.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
Kingston kullkraftverk

Kingston kullkraftverk  er et kullkraftverk i Roane County i delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 1 700 MW, fordelt på 9 omtrent like store blokker / turbiner.  
Anlegget ble påbegynt omkring 1953 og stod ferdig i 1955. Brenselkilden er kull og olje. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. Da anlegget stod ferdig i 1955 var det verdens største kullkraftverk. Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 10,1 mill. tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
T. H. Allen kullkraftverk

T. H. Allen kullkraftverk  er et kullkraftverk i Shelby County, delstaten Tennessee i USA. Anlegget har en installert produksjonskapasitet på 990 MW, fordelt på 3 like store blokker / turbiner.  
Anlegget ble påbegynt omkring 1958 og stod ferdig i 1959. Brenselkilden er kull. Operatør er selskapet Tennessee Valley Authority. 
Kraftverket må ikke forveksles med T. H. Allen kraftverk samme sted, som er et gasskraftverk, eller med G. G. Allen kullkraftverk i Nord-Carolina.
Utslippene av CO2 i 2007 var totalt 4,8110 mill tonn.


== Se også ==
Liste over verdens største kullkraftverk


== Eksterne lenker ==
Industcards – Coal-Fired Plants in Tennessee.
Beskrivelse av delstatens kullindustri med kart, utslippstall og lenker til hvert kraftverk - SourceWatch. Besøkt 6. juli 2010.
Electric Generating Capacity 2008 – EIA, USAs energidepartement. Besøkt 6. juli 2010.
Sam Winchester

Samuel «Sam» Winchester er fiktiv person i fjernsynsserien Supernatural som spilles av Jared Padalecki.
Sam Winchester er sønn av Mary og John Winchester og bror til Dean Winchester.
I motsetning til sin bror, Dean, er Sam mer av den rolige typen, og er ikke like røff som Dean. 
Da Sam var 6 måneder gammel skjedde en tragedie hos familien Winchester. Moren, Mary syntes hun hørte noe inne på rommet hos Sam og gikk inn. Det sto en mann over sengen og hun ropte desperat etter John, faren. Når John da kommer inn på rommet, finner han Mary i taket med et kutt i magen, før hun blir satt fyr på.
Mens John desperat prøvde å redde Mary ba han Dean ta med seg Sam og løpe ut. Mens Dean fikk med seg Sam ut, prøvde da faren å redde moren. Men like etter kom faren, som ikke klarte å gjøre noe for Mary, også ut av huset som brente til grunne.  
Etter et besøk hos en spåkone i Kansas finner John ut at det var en demon som drepte Mary, og han starter en desperat jakt på den for å drepe den.
Han lærer opp Sam og Dean til å forsvare seg selv mot demoner og alt annet av det overnaturlige.
Etter noen år er Sam lei, og vil leve et normalt liv.
Han går på det berømte Stanford Universitetet og bor med kjæresten sin Jessica.
En dag kommer Dean på besøk for å fortelle at faren deres ikke er kommet hjem fra jakt. Sam blir med han for å lete etter faren, men finner ham ikke. Han drar hjem til Jessica, men da ser han at hun har fått samme skjebne som moren, hun brenner i taket.
Da bestemmer også Sam seg for å begi seg ut på jakten etter den guløyde( de fant ut at demonen hadde gule øyne) demonen, og dette blir hans livs største feil og riktig avgjørelse.
Leafeon

Leafeon er en fiktiv figur fra den japanske mediafranchisen Pokémon. Leafeon kom i fjerde generasjon av serien, altså med Pokémon Diamond og Pearl. Leafeon er den sjette av totalt åtte stage-1 pokémon som Eevee kan utvikle seg til og er av typen Grass.


== Eksterne lenker ==
Leafeon på Pokémon Wiki
Leafeon på Bulbapedia
Hot Springs nasjonalpark

Hot Springs nasjonalpark er en nasjonalpark i delstaten Arkansas, USA. Parken ble etablert 4. mars 1921, og er på 22 km². De viktigste attraksjonene i nasjonalparken er de varme kildene og kulturminnene knyttet til bruken av kildene. 
Dette er en av de minste nasjonalparkene i USA, og kan kanskje like gjerne betraktes som et kulturminne som et naturvernområde. 
De varme kildene gir et egnet habitat for løvskog som er dominert av eik. Enkelte av disse trærne er over 200 år gamle. Parken har flere varme kilder som flyter fra den vestlige skråningen av Hot Springs Mountain som er en del av Ouachitafjellene. 
Folk i Arkansas har brukt det varme kildevannet i de terapeutiske badene i mer enn to hundre år for å behandle lidelser som for eksempel revmatisme. Før parken ble nasjonalpark hadde området utviklet seg til å bli et kjent feriested kalt The American Spa. Flere av bygningene fra kurbadperioden, herunder hele Bathhouse Row, er fredet som National Historic Landmark, som godt bevarte eksempler på Gilded Age-arkitektur.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Hot Springs National Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hot Springs National Park – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Egge skole

Egge skole kan vise til flere skoler i Norge:

Egge skole (Lier)
Egge barneskole på Steinkjer
Egge ungdomsskole på Steinkjer
Egge videregående skole
Eid skole

Eid skole kan vise til flere skoler i Norge:

Eid skole (Askim)
Eid skole (Melhus)
Eid ungdomsskule på Eid


== Se også ==
Eide skole
Eide skole

Eide skole kan vise til flere skoler i Norge:

Eide skole (Grimstad), barneskole i Grimstad kommune
Eide skole (Karmøy), tidligere barneskole i Karmøy kommune
Eide barneskole på Eide i Møre og Romsdal


== Se også ==
Eid skole
Fagerheim skole

Fagerheim skole kan vise til flere skoler i Norge:

Fagerheim skole (Haugesund)
Fagerheim skole (Horten)
Fagerheim skole (Steinkjer)
Fagertun skole

Fagertun skole kan vise til flere skoler i Norge:

Fagertun skole (Lunner)
Fagertun skole (Rendalen)
Aiguille des Grands Charmoz

Aiguille des Grands Charmoz er et 3 445 m høyt fjell i Mont Blanc-massivet i De franske Alpene. Fjellets nordvegg regnes som en av de hardeste oppstigningene i Alpene. Veggen ble første gang besteget av Willo Welzenbach og Willy Merkl, det skjedde i to omganger, 30. juni til 1- juli og 4 til 9. juli 1931.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Hartmut Eberlein: Mont-Blanc-Gruppe. Gebietsführer für Wanderer, Bergsteiger und Kletterer. Bergverlag Rother, München 1991, ISBN 3-7633-2412-7


== Eksterne lenker ==
(en) Aiguille des Grands Charmoz – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Finstad skole

Finstad skole kan vise til flere skoler i Norge:

Finstad skole (Eidsvoll)
Finstad skole (Lørenskog)
Finstad skole (Ski)
Fjordtun skole

Fjordtun skole kan vise til flere skoler i Norge:

Fjordtun skole (Hammerfest)
Fjordtun skole (Balestrand)
Flå skole

Flå skole kan vise til flere skoler i Norge:

Flå skole (Melhus)
Flå skole (Flå)
International MaxxPro

MaxxPro er et hjulgående minebeskyttet kjøretøy fra Navistar International sitt underbruk Navistar Defense i samarbeid med israelske Plasan.  Kjøretøyet ble tatt fram for å delta i det amerikanske forsvarets MRAP kjøretøysprogram under ledelse av marinekorpset.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Navistar MaxxPro – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Video av første MaxxPro i Irak
Frydenlund skole

Frydenlund skole kan vise til flere skoler i Norge:

Frydenlund skole (Drammen)
Frydenlund skole (Elverum)
Frydenlund skole (Narvik)
Frydenlund skole (Asker)
Frydenlund skole og ressurssenter, en spesialskole p åStrømmen i Lillestrøm kommune
Furu skole

Furu skole kan vise til flere skoler i Norge:

Furu skole (Ringsaker)
Furu skole (Sunndal)
Gimsøy skole

Gimsøy skole kan vise til flere skoler i Norge:

Gimsøy skole (Skien)
Gimsøy skole (Vågan)
Gjerpen skole

Gjerpen skole kan vise til to skoler i Skien:

Gjerpen barneskole
Gjerpen ungdomsskole
Vitenskapsåret 1923

Vitenskapsåret 1923 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1923.


== Hendelser ==
9. januar – Juan de la Cierva finner opp autogyroen, et fly med fritt roterende rotor.
8. mai – Jubileumsutställningen i Göteborg åpnes.
11. juli – Albert Einstein besøker Jubileumsutställningen i Göteborg og holder en forelesning i kongresshallen.
D. Coster og G. von Hevesey oppdager grunnstoffet Hafnium i København.


== Ekspedisjoner ==
Tanager-ekspedisjonen


== Prisvinnere ==
Bruce-medaljen: Benjamin Baillaud
Copleymedaljen: Horace Lamb
De Morgan-medaljen: Percy Alexander MacAhon
Faradaymedaljen: Charles Algernon Parsons
Murchisonmedaljen: John Joly
Nobelpriser:
Fysikk: Robert A. Millikan
Kjemi: Fritz Pregl
Fysiologi/Medisin: Frederick G. Banting, John Macleod
Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste:
Albert Einstein
Felix Klein
Royal Medal: Napier Shaw, Charles J. Martin
Wollastonmedaljen: William Whitaker


== Fødsler ==
13. februar – Chuck Yeager, amerikansk testpilot
9. mars – Walter Kohn, østerriksk-amerikansk fysiker
2. april – G. Spencer-Brown, engelsk matematiker
21. juli – Rudolph Arthur Marcus, canadisk-amerikansk fysikalsk kjemiker og nobelprisvinner
2. september – René Thom, fransk matematiker og vinner av Fieldsmedaljen (død 2002)
9. september – Daniel Carleton Gajdusek, amerikansk virolog (død 2008)
18. november – Alan Shepard, amerikansk astronaut (død 1998)
29. desember – Viktor Mutt, estisk-svensk biokjemiker (død 1998)


== Dødsfall ==
6. februar – Edward Emerson Barnard, amerikansk astronom (født 1857)
10. februar – Wilhelm Röntgen, tysk fysiker, oppdageren av røntgenstrålingen, nobelprisvinner (født 1845)
24. februar – Edward Morley, amerikansk kjemiker (født 1838)
8. mars – Johannes Diderik van der Waals, nederlandsk fysiker (født 1837)
27. mars – James Dewar, britisk kjemiker (født 1842)
Berit Nøkleby

Berit Nøkleby (født 25. september 1939 i Drammen, død 26. juli 2018) var en norsk historiker og forfatter. Hun var spesialist på Norge under okkupasjonen 1940–1945.Nøkleby var utdannet cand. philol med hovedfag i historie med en avhandling om den tyske sendemannen Curt Bräuers politikk i april 1940. Nøkleby var den eneste norske som fikk intervjue Bräuer etter krigen. På 1960-tallet var hun student hos Magne Skodvin og ble en del av samtidshistorisk forskningsgruppe ved Universitetet i Oslo. Hun var forskningsstipendiat ved Norges Hjemmefrontmuseum 1967–70 og Norges almenvitenskapelige forskningsråd 1970–74. Hun underviste i finsk skole og ved Helsingfors universitet. Hun bodde store deler av livet i Finland.Hun skrev biografier om Karl A. Marthinsen og Josef Terboven og oversatt verk om okkupasjonstiden. På 1980-tallet skrev hun to av bindene i serien Norge i krig, bindene nyordning og holdningskamp.


== Bibliografi ==
(no) Publikasjoner av Berit Nøkleby i BIBSYS1985  Nyordning Norge i krig bind 2
1985 Holdningskamp  Norge i krig bind 4
1988 Pass godt på Tirpitz! : norske radioagenter i Secret Intelligence Service 1940-1945
1989 Da krigen kom : Norge september 1939 – juni 1940
1992 Josef Terboven – Hitlers mann i Norge
1996 Skutt blir den... : tysk bruk av dødsstraff i Norge 1940-1945
2000 Barn under krigen sammen med Guri Hjeltnes
2002 Det tyske okkupasjonsstyret i Norge
2003 Gestapo : tysk politi i Norge 1940-45
2004 Krigsforbrytelser : brudd på krigens lov i Norge 1940-45
2010 Politigeneral og hirdsjef : Karl A. Marthinsen
2016 Hitlers Norge Cappelen Damm


== Priser ==
Arthur Holmeslands pris for sakprosa 2003


== Referanser ==
Grønnåsen skole

Grønnåsen skole kan vise til tre skoler i Norge:

Grønnåsen skole (Bodø)
Grønnåsen skole (Tromsø)
Grønnåsen Bibelskole (Sandefjord)
Haga skole

Haga skole kan vise til flere skoler i Norge:

Haga skole (Sande)
Haga skole (Sola)
Haga skole (Våle), en tidligere folkeskole i daværende Våle kommune.


=== Se også ===
Hagen skole
Olav Thorsen

Olav Thorsen (født 14. november 1949 i Stavanger) er en norsk allmennlege, spesialist i allmennmedisin.Han var elev ved Kongsgård skole i Stavanger i ett år før han dro til Frankrike. Thorsen tok Examen artium ved Lycée Corneille i Rouen i 1970, deretter studerte han medisin i Bergen fra 1970 til 1976. Etter endt studium arbeidet han to år som lege i Hammerfest.  Siden 1980 har han vært fastlege i Stavanger, i tillegg deltidsstillinger som overlege i Stavanger kommune, koordinator for PKO (praksiskonsulentordningen) på Stavanger universitetssjukehus og fylkesveileder for turnuslegene i Rogaland ved Fylkeslegens kontor. Han har også undervist på Universitetet i Stavanger som førsteamanuensis. Han ble pensjonist høsten 2020.  
Thorsen giftet seg i 1971 med psykiater Gerd-Ragna Bloch Thorsen.Thorsen har vært leder i Nord Jæren Sportsdanseklubb og Vest Norsk Dansekrets. Han har sittet i flere utvalg og styrer, bl.a. som leder i Norsk selskap for allmennmedisin og Turnusrådet i Legeforeningen. Olav Thorsen har publisert flere artikler om pasienttilfredshet og vært medforfatter i bøker om helseopplysning, Norsk lærebok i allmennmedisin og Norsk elektronisk legehåndbok (NEL).
I 2013 fikk han Løvetannprisen som utdeles til en norsk allmennlege av Norsk forening for allmennmedisin en gang årlig.I 2017 tok han doktorgraden (ph.d.) med tittelen General practitioners’ referrals to specialist health services. Exploring elements and factors in the referral process having an impact om patients’ access to specialty care (https://bora.uib.no/bora-xmlui/handle/1956/15641)


== Bibliografi ==
Forfriskningsboka - helseopplysning i allmennpraksis (TANO 1990)
Risiko og motivasjon (TANO 1994)
Vær så god neste! (Hertervig forlag 2005)
Veileder for turnus i kommunehelsetjenesten (Legeforeningen 2003)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Olav Thorsen hos UiB
Tidskrift for Den norske legeforening: «Vil trygge læretiden for nybakte leger»
Bør allmennpraktikeren ha ansvaret for det forebyggende helsearbeid for barn?
Vestnorsk dansekrets
Laksøybygda

Laksøybygda er et grendesamfunn sør i Orkland kommune i Trøndelag.
Grenda ligger ikke langt fra grensen mot Rindal kommune i vest. Ringavatnet ligger like nordøst for Laksøybygda.
Grunnkretsen «16360201 Laksøybygda», som definert av Statistisk sentralbyrå, hadde 60 innbyggere i 2009.


== Referanser ==