jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gråflankeskogsnegl

Gråflankeskogsnegl (Arion circumscriptus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.   Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall. 


== Utseende ==
Gråflankeskogsnegl kan bli 5 cm. lang. Den er ganske lett å kjenne på to markerte svart-grå langsgående striper på hver side av kroppen.  Ryggsiden er mørkegrå, med lysere sider.
Gråflankeskogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier.  De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge.  Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa. Den kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.


== Levevis ==
Gråflankeskogsnegl  lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser.  Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Gråflankeskogsnegl finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt, lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Gråflankeskogsnegl er hermafroditt (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre. Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder. Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene. Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gråflankeskogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) gråflankeskogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gråflankeskogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) gråflankeskogsnegl hos Dyntaxa 
(en) gråflankeskogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) gråflankeskogsnegl hos ITIS 
(en) gråflankeskogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion circumscriptus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Arion circumscriptus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Gulsålet skogsnegl

Gulsålet skogsnegl (Arion distinctus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.  Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall.
Den er utbredt i sentrale Europa og er  innført til Norge og står på den norske Svartelisten.


== Utseende ==
Gulsålet skogsnegl er ganske mørk, og mellom 2-3 cm. lang. Slimet er gult.
Gulsålet skogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier.  De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge.  Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa. Den kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.
Den ligner mørk hagesnegl og kan forveksles med denne.


== Levevis ==
Gulsålet skogsnegl er vanlig i hager.  De lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser.  Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Gulsålet skogsnegl  finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt,  lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Gulsålet skogsnegl er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre.  Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder.  Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene.   Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.


== Eksterne lenker ==
(en) Gulsålet skogsnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Gulsålet skogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Gulsålet skogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulsålet skogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Gulsålet skogsnegl hos Dyntaxa 
(en) Gulsålet skogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) Gulsålet skogsnegl hos ITIS 
(en) Gulsålet skogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion distinctus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Arion distinctus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Arion distinctus – detaljert informasjon på Wikispecies
Wired

Wired er et amerikansk web- og papirbasert magasin som fokuserer på IT- og trådløsindustrien, innholdsindustrien og telekommunikasjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en-US) Offisielt nettsted 
(it) Offisielt nettsted 
(ja) Offisielt nettsted 
(en-GB) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
Offisielt nettsted 
(en) Wired magazine – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Øivind Berg (forfatter)

Øivind Berg (født 18. mai 1955) er en norsk lærer, reklamemann og barnebokforfatter. 
Berg har skrevet mer enn 40 faktabøker for barn og ungdom med tema norsk natur og friluftsliv. Flere av bøkene er oversatt til dansk, svensk og finsk. Berg er utdannet adjunkt og arbeidet 15 år i grunnskolen før han gikk over til å arbeide i SSR reklamebyrå i Arendal. 
Han debuterte i 1989 med Skjærgårdsungene. Andre karakteristiske titler er Barnas bok om friluftsliv (1992), Lek og lær i naturen (1997-2000), Til sjøs! – seilskutetiden (2003), Se på fugler i skogen (2005), Barnas store naturhobbybok (2008) og Miljøboka Å, så vakkert! (2010). Berg fikk Kirke- og undervisningsdepartementets spesialpris 2002 for Kom ut! Barnas store friluftsbok, som var en samling av det beste fra flere av hans tidligere bøker. Han har også skrevet barnebøkene Helten Gunnar (2009) om motstandsmannen Gunnar Sønsteby  og Senk Najaden! (2012) om senkningen av fregatten «Najaden» i det store slaget ved Lyngør sommeren 1812. 
Berg har også gitt ut en rekke sakprosatitler for voksne, mange i samarbeid med andre. Kniv og slire (1990), Sørlandet – en naturlos gjennom Skjærgårdsparken (2006), Hummer (2009) og Makrell (2011). I tillegg har han vært medforfatter i lærebokverk i faget kunst og håndverk for grunnskolens 5.–9. trinn (1997-98). 
For sakprosaboka Sjøørret, som han skrev sammen med Tommy Egra, Jo van der Eynden, Jan Atle Knutsen og Øystein Paulsen, mottok han Sørlandets litteraturpris 2015. Juryen ga følgende begrunnelse for tildelingen: «Kombinasjonen av faglig kunnskap og historiefortelling gjør boka til en leseropplevelse. Samtidig vil den være et nyttig oppslagsverk.». Han ble i 2017 tildelt Aust-Agder fylkeskulturpris.


== Bibliografi ==
For en komplett bibliografi, se ekstern lenke til bibliotekets tjeneste1989: Skjærgårdsungene
1990: Inne i skogen
1991: Kniv og slire – fra husflid til kunsthåndverk
1992: Barnas bok om friluftsliv
1992: Barnas bok om sportsfiske
1993: Esker, skrin og skap – fra husflid til kunsthåndverk
1994: Barnas bok om fjellvandring
1994: Vi ser på dyr
1994: Vi ser på fugler
1995: Norsk fjellhåndbok
1995: Barnas bok om livet i fjæra
1996: Barnas bok om fugler
1996: Barnas bok om blomster og trær
1997: Kom inn - kom ut lærebok i kunst og håndverk 6. trinn
1997: 2D, 3D, se det lærebok i kunst og håndverk 8. trinn
1997: Barnas bok om livet i ferskvann
1997: Barnas bok om insekter
1998: Lyse sider lærebok i kunst og håndverk 5. trinn
1998: Se og bli sett lærebok i kunst og håndverk 9. trinn
1998: Skjærgårdsunger (revidert og utvidet utgave)
1998: Panorama Aust-Agder
1998: Lek og lær i naturen - våren


== Litterære priser og nominasjoner ==
2002: Tildelt Kulturdepartementets spesialpris for Kom ut
2010: Nominert til Sørlandets litteraturpris for sakprosaboka Hummer sammen med Jan Atle Knutsen og Jo van der Eynden.
2015: Tildelt Sørlandets litteraturpris for sakprosaboka Sjøørret sammen med Tommy Egra, Jo van der Eynden, Jan Atle Knutsen og Øystein Paulsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Cappelen Damms forfatterpresentasjon
Forfatterens hjemmeside
(no) Øivind Bergs bibliografi på ask.bibsys.no (Besøkt 29. april 2015)
Logaritmisk vindprofil

Logaritmisk vindprofil er en matematisk sammenheng som blir brukt for å finne den logaritmiske profilen til vindfarten som øker med økende høyde fra bakken. 
Den logaritmiske vindprofilen er vanligvis avgrenset til de nederste 2 000 metrene av atmosfæren (friksjonslaget eller grenselaget i atmosfæren). I den frie atmosfæren kan man bruke den geostrofiske tilnærmingen. 
Ligningen for å estimere vindfarten (uz) i høyden z (meter) over bakken er:

  
    
      
        
          u
          
            z
          
        
        =
        
          
            
              u
              
                ∗
              
            
            κ
          
        
        ln
        ⁡
        
          (
          
            
              
                z
                −
                d
              
              
                z
                
                  0
                
              
            
          
          )
        
        +
        φ
        (
        z
        ,
        
          z
          
            0
          
        
        ,
        L
        )
      
    
    {\displaystyle u_{z}={\frac {u_{*}}{\kappa }}\ln \left({\frac {z-d}{z_{0}}}\right)+\varphi (z,z_{0},L)}
   , 
  
    
      
        z
        ≥
        h
      
    
    {\displaystyle z\geq h}
  
der u* er friksjonsfarten (eller skjærfarten) (m s-1), κ er von Karmans konstant (~0.41), d er forflytningen fra nullplanet, z0 er ruhetslengden (i meter), og φ er en stabilitetsparameter der L er Obukhov-lengden. Når atmosfæren er nøytralt stabil (når luften har samme tetthet som omgivelsene) er z/L = 0 og φ faller bort.
Nullplanforskyvningen (d) er høyden i meter over bakken der vindfarten er null på grunn av hindringer som trær og bygninger. Den blir normalt satt til å være tilnærmet 2/3 av den gjennomsnittlige høyden (h) av hindringene. For eksempel, dersom man estimerer vinden over en skog med høyden h = 30 m, så er nullplanforskyvningen d = 20 m.
Ruhetslengden (z0) er et mål på ruheten til overflaten vinden strømmer over, og er mellom 1/10 og 1/30 av den hindringene på bakkens gjennomsnittlige høyde. Over flatt, åpent vann er denne verdien omtrent 0,0002 m, over en flat og åpen gressflate omtrent 0,03 m, over en åker omtrent 0,1-0,25 m og i skoglandskap 0,5-1,0 m. Verdier over 1 m er sjeldne og indikerer svært ujevnt terreng. 


== Se også ==
Planetært grenselag
Gulflankeskogsnegl

Gulflankeskogsnegl (Arion fasciatus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.  Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall.


== Utseende ==
Gulflankeskogsnegl likner gråflankeskogsnegl (Arion circumscriptus) og hvitflankeskogsnegl (Arion silvaticus), men kan skilles fra disse på at det er oftest noen gule farger på sidene nedenfor det mørke båndet.  For å kunne artsbestemme disse med sikkerhet kan det kreves undresøkelse av de indre organene (genitaliene).
Gulflankeskogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier. De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge. Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa. Den kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.


== Levevis ==
Gulflankeskogsnegl lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser. Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Gulflankeskogsnegl finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt, lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Gulflankeskogsnegl er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre. Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder. Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene. Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.


== Eksterne lenker ==
(en) gulflankeskogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) gulflankeskogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gulflankeskogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) gulflankeskogsnegl hos Dyntaxa 
(en) gulflankeskogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) gulflankeskogsnegl hos ITIS 
(en) gulflankeskogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion fasciatus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
The Odessa File

The Odessa File har flere betydninger:

The Odessa File, en kriminalroman fra 1972 skrevet av Frederick Forsyth.
Varulv (The Odessa File), en tysk-britisk filmthriller fra 1974 med Jon Voight i hovedrollen. Basert på Frederick Forsyths roman med samme tittel.
Eugen Hoffmann

Eugen Hoffmann (født 1892 i Dresden, død 1955 samme sted) var en tysk tegner, maler og billedhogger.
Han startet som lærling ved en tapetfabrikk, og med avbrudd av krigstjeneste og -fangenskap (1915 – 1917) ble han elev og senere mesterelev i billehoggerkunst hos prof. Karl Albiker ved Akademie für Schöne Künste in Dresden. Han oppnådde på den tid stor anerkjennelse hos andre kunstnere. En av hans lærere kjøpte privat ett av hans arbeider.
Han meldte seg inn i det tyske kommunistpartiet i 1922, og var med i på den tid suspekt virksomhet. Dette førte til at han ble arrestert i 1933, etter den nasjonalsosialistiske maktovertakelsen. Løslatt med yrkesforbud (ikke lov å lage, stille ut eller omsette egne verker) 1936 og med på listen over entartete kunstnere i 1937. 7 verk er listet i beslagsoversikten.Ved hjelp av blant andre Oskar Kokoschka fikk han flyktet til England i 1938 via Tsjekkoslovakia og Polen. I England livnærte han seg dels som industriarbeideer. Som kunstner og kommunist skildret han sivilbefolkningens lidelser under tysk bombing.
Han kom tilbake til Dresden i 1946, og var med på å få i gang kunsthøyskolen. I perioden 1947 til 1954 var han professor i billedhoggerkunst der, men fikk ikke fornyet engasjement. Han ble ellers skuffet over at ingen av hans forslag til utsmykning ble antatt. Samtiden anså at han var opphengt i gammel stil.
Han døde ensom og fattig i 1955.


== Referanser ==
Oransjeskogsnegl

Oransjeskogsnegl, (gråbrun skogsnegl, Arion fuscus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.  Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall. Den er utbredt i mellom Europa.
Oransjeskogsnegl er fra mars 2011 artens norske navn.Oransjeskogsnegl, (Arion fuscus)  er av enkelte entomologer i Tyskland og Tsjekkia, regnet som et synonym av Arion subfuscus .


== Utseende ==
Oransjeskogsnegl er gulbrun på farge med et svakt mørkt bånd langs ryggen. Hos noen er denne ryggstripen fint delt langs midten av en lys stripe.  Slimet er gult.  Den kan bli opptil 6 cm. lang.
Oransjeskogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier.  De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge.  Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa.
Oransjeskogsnegl kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen. Mange av artene inne skogsnegler ligner på hverandre.  For å kunne artsbestemme disse med sikkerhet kan det kreves undresøkelse av de indre organene. (genetaliene).


== Levevis ==
Oransjeskogsnegl lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser.  Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Oransjeskogsnegl  finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt,  lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Oransjeskogsnegl er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre.  Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder.  Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene.   Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oransjeskogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Oransjeskogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Oransjeskogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Oransjeskogsnegl hos Dyntaxa 
(en) Oransjeskogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) Oransjeskogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion subfuscus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Arion fuscus – detaljert informasjon på Wikispecies
Vorteskogsnegl

Vorteskogsnegl (Arion intermedius) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.  Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall.


== Utseende ==
Vorteskogsnegl er en liten snegl, bare mellom 1-2 cm.  lang. Den normale fargen er lysegrå, men det er ikke uvanlig at unge individer er oransje i ung alder.  Slimet under sålen er gult. Når sneglen trekker seg sammen får den  en ruglete overflate, ikke ulikt en nålepute på oversiden.
Vorteskogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier.  De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge.  Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa.  Den kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.


== Levevis ==
Vorteskogsnegl lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser.  Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Vorteskogsnegl  finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt,  lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Vorteskogsnegl er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre.  Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder.  Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene.   Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig. 


== Eksterne lenker ==
(en) Vorteskogsnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Vorteskogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Vorteskogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vorteskogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Vorteskogsnegl hos Dyntaxa 
(en) Vorteskogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) Vorteskogsnegl hos ITIS 
(en) Vorteskogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion intermedius – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Hvitflankeskogsnegl

Hvitflankeskogsnegl (Arion silvaticus) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler. Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall.


== Utseende ==
Hvitflankeskogsnegl er en  gråbrun snegl som kan bli opptil 4 cm. lang. Slimet er uten farge. Sålen (foten) er lys eller hvitaktig. Ryggen er delt av en langsgående mørk stripe og er mørkere enn sidene.
Hvitflankeskogsnegl ligner på gulflanket skogsnegl, men denne har noen gule farger på sidene. For å kunne artsbestemme disse med sikkerhet kan det kreves undresøkelse av de indre organene. (genetaliene).   Den kan ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.
Hvitflankeskogsnegl har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier. De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge. Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa.


== Levevis ==
Hvitflankeskogsnegl lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser. Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Hvitflankeskogsnegl finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt,  lukker den åpningen til kappehulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Hvitflankeskogsnegl er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre. Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder. Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene. Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) hvitflankeskogsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) hvitflankeskogsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitflankeskogsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) hvitflankeskogsnegl hos Dyntaxa 
(en) hvitflankeskogsnegl hos Fauna Europaea 
(en) hvitflankeskogsnegl hos ITIS 
(en) hvitflankeskogsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion silvaticus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Arion silvaticus - Miljølære.no