jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Betty Cuthbert

Betty Cuthbert (født 20. april 1938 i Sydney, død 6. august 2017 i Mandurah) var en australsk friidrettsutøver som vant fire olympiske gullmedaljer på sprintdistansene.
Våren 1956 satte hun verdensrekord på 200 meter med 23,2 sekunder. Dermed var hun gullfavoritt foran OL i Melbourne samme år. Under OL startet hun først på 200 meter, der lagvenninnen og verdensrekordinnehaveren Shirley Strickland var storfavoritt. Hun ble imidlertid utslått i kvalifiseringsheatene, og Cuthbert vant finalen. Med denne overraskende seieren i ryggen, vant hun enkelt 200-meterfinalen. Hun tok sin tredje gullmedalje med det australske laget på 4 × 100 m stafett.
Under OL 1960 i Roma ble 100 og 200 meter dominert av amerikanske Wilma Rudolph. Cuthbert ble utslått i forsøket på 100 meter, og deltok ikke på 200 meter.
Etter et par års pause gjorde hun comeback under Samveldelekene 1962 i Perth, denne gang på 400 meter. Under OL 1964 i Tokyo vant hun 400 meter og tok dermed sitt fjerde OL-gull.
I 2018 ble hun posthumt utnevnt til companion av Order of Australia.


== OL-medaljer ==
1956  Melbourne -  Gull i friidrett, 100 meter kvinner  Australia
1956  Melbourne -  Gull i friidrett, 200 meter kvinner  Australia
1956  Melbourne -  Gull i friidrett, 4 x 100 m stafett kvinner  Australia
1964  Tokyo -  Gull i friidrett, 400 meter kvinner  Australia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Betty Cuthbert – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Betty Cuthbert – Olympics.com 
(en) Betty Cuthbert – Olympic.org 
(en) Betty Cuthbert – Olympedia 
(en) Betty Cuthbert – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Betty Cuthbert – Australian Olympic Committee 
(en) Betty Cuthbert – Sport Australia Hall of Fame 
(en) Betty Cuthbert – World Athletics 
(en) Betty Cuthbert – Athletics Australia 
(en) Betty Cuthbert – Track and Field Statistics
Cyril Ramaphosa

Cyril Ramaphosa (født 17. januar 1952 i Soweto i Sør-Afrika) er en sørafrikansk politiker, forretningsmann, antiapartheidaktivist og fagforeningsleder. Han ble innsatt som landets president 15. februar 2018 da Jacob Zuma trakk seg etter å ha blitt avsatt av ledelsen i ANC. Ramaphosa var visepresident fra våren 2014 til 15. februar 2018. Den 18. desember 2017 ble han leder av det politiske partiet ANC.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Cyril Ramaphosa ble født i Soweto som det midterste av tre søsken, barn av politimannen Samuel og hans hustru Erdmuth Ramaphosa. Familien tilhører det etniske gruppen venda. Han hadde sin barndom i Johannesburgs bydel Western Native Township og senere i Soweto, der han gikk på grunnskole og på den videregående Sekano-Ntoane High School. Mot slutten av skoletiden var han internatskoleelev fra han i 1970 begynte på Mphaphui High School i Sibasa (i bantustanen Venda), og der tok han i 1971 avsluttende eksamen.


=== Anti-apartheid, politikk ===
Ramaphosa var aktiv i antiapartheidkampen. Han grunnla og var leder for National Union of Mineworkers som ble en av de viktigste organisasjonene for antiapartheidarbeid i Sør-Afrika på 1980-tallet. Med fagforeningen organiserte han en av de største streikene som har funnet sted i sørafrikansk historie. I 1985 organiserte han konferansene som ledet fram til grunnleggelsen av COSATU, Sør-Afrikas sammenslutning av fagforeninger som kan sammenliknes med LO.Ramaphosa var leder for ANCs delegasjon under forhandlingene da grunnlaget for en ny grunnlov og de første demokratiske valgene ble lagt i 1991-1993. Ramaphosa var en av Nelson Mandelas sannsynlige arvtakere og også den Mandela foretrakk, men tapte en maktkamp mot Thabo Mbeki om presidentembetet i ANC. Han forlot dermed politikken etter 1996. I stedet gikk han inn i forretningslivet, og brukte sine erfaringer fra fagbevegelsen til å grunnlegge Sør-Afrikas første «svart»-eiede gruveselskaper. Disse forretningene har i dag gjort ham til en av landets rikeste og mest innflytelsesrike svarte forretningsmenn. Han ble valgt til nestleder (deputy leader) i ANC igjen i 2012 og ble utnevnt til Sør-Afrikas visepresident av Jacob Zuma i 2014.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cyril Ramaphosa – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cyril Ramaphosa på Twitter
Kuppet eller: Dollar på tynn is

Kuppet eller: Dollar på tynn is (originaltittel "$", også kjent som Dollars og The Heist) er en tysk-amerikansk krim-komedie fra 1971 regissert av Richard Brooks. Filmen handler om en sikkerhetsekspert som slår seg sammen med en prostituert for å gjennomføre et ran i en bank i Hamburg. Pengene eies av kriminelle. Hovedrollene spilles av Goldie Hawn og Warren Beatty. 


== Handling ==
Joe er ekspert på bankers sikkerhetssystemer. Sammen med den prostituerte kvinnen Dawn raner han en bank i Hamburg for «svarte» penger. Dermed kan ingen melde ham til politiet. Dette forhindrer likevel ikke at han får diverse personer på nakken når innbruddet blir oppdaget.


== Om filmen ==
Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert gav den 3 av 4 stjerner, mens Leonard Maltin gav den 3,5 av 4 stjerner.Musikken er komponert og produsert av Quincy Jones. En egen soundtrack ble utgitt. Jones ble nominert til tre Grammy-priser.


== I rollene ==
(Utvalg)

Goldie Hawn - Dawn Divine
Warren Beatty - Joe Collins
Gert Fröbe - Mr. Kessel
Robert Webber - Attorney
Scott Brady - Sarge
Arthur Brauss - Candy Man
Robert Stiles - Major
Wolfgang Kieling - Granich
Robert Herron - Bodyguard
Christiane Maybach - Helga
Hans Hutter - Karl
Monica Stender - Berta
Horst Hesslein - Bruno
Wolfgang Kuhlman - Furcoat
Klaus Schichan - Knifeman


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kuppet eller: Dollar på tynn is på Internet Movie Database 
(no) Kuppet eller: Dollar på tynn is hos Filmfront 
(sv) Kuppet eller: Dollar på tynn is i Svensk Filmdatabas 
(da) Kuppet eller: Dollar på tynn is i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Kuppet eller: Dollar på tynn is på Allociné 
(nl) Kuppet eller: Dollar på tynn is på MovieMeter 
(en) Kuppet eller: Dollar på tynn is på AllMovie 
(en) Kuppet eller: Dollar på tynn is på Turner Classic Movies 
(en) Kuppet eller: Dollar på tynn is på Rotten Tomatoes
Entertainment and Leisure Software Publishers Association

Entertainment and Leisure Software Publishers Association (ELSPA) er en organisasjon som ble stiftet i 1989 av britiske dataprogramutgivere. Den var kjent som European Leisure Software Publishers Association frem til 2002. De setter aldersgrenser for videospill.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) The Association for UK Interactive Entertainment – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ramsundet

Ramsundet er et om lag 13 kilometer langt sund i Tjeldsund kommune i Nordland. Det skiller Tjeldøya i vest fra fastlandet i øst og gir, via Tjeldsundet, forbindelse mellom Vågsfjorden i nord og Ofotfjorden i sør.Den sørlige delen bukter seg ut og kalles Breivika, før det smalner inn igjen mellom Ramnesodden og Breivikneset ved overgangen til Ofotfjorden.
Den største bebyggelsen er Ramsund med omkringliggende gårder på fastlandet. Nord for tettstedet krysser den 240 meter lange Ramsundbrua som forbinder Fv824 som går langs østsiden av sundet med Fv711 som går langs vestsiden. 


== Se også ==
Ramsund orlogsstasjon


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Nord-Ferjer

A/S Nord-Ferjer, forkortet NF, og grunnlagt som Kristian Ravns ferjerederi, er et tidligere fergerederi som hadde hovedkontor i Narvik. Rederiet drev flere viktige samband i Nordland, fra Sørfold i sør til Tjeldsund i nord, i perioden fra 1940 til 1990 og eide til sammen 19 bilferger gjennom sin historie.


== Kristian Ravns ferjerederi ==
I 1940 sto veien mellom Fauske og Narvik klar, og i oktober samme år fikk Kristian Ravn i oppdrag å bistå veivesenet i oppføring av fergeleier og skaffe til veie ferger for samband på Efjorden, med den innleide jekta «Nordstjernen» og Leirfjorden, med den innleide ferga «Petrus». Til sambandet mellom Korsnes og Skarberget kjøpte Ravn inn «Dagmar» som ble bygt om til ferge. I løpet av ett par år fikk Ravn overlevert sitt første nybygg, «Solfrid» levert fra Johan Drages båtbyggeri på Rognan, og det opprinnelig tyske passasjerskipet «Moltke» som fikk navnet «Jonas».
I årene som fulgte fikk Kristian Ravns ferjerederi konsesjoner på flere fergestrekninger, blant annet over Skjomen og Ramsundet samt fra Bognes til Lødingen og fra Drag til Kjøpsvik. I 1961 driftet Kristian Ravn syv bilferger og hadde konsesjon på ni samband, hvorav fire på europavei 6.
Den 1. desember 1961 ble Kristian Ravns personlige selskap omdannet til et aksjeselskap.


== Nord-Ferjer ==
Det nye aksjeselskapet, A/S Nord-Ferjer, hadde en kapital på 120 000 kroner med aksjonærer hovedsakelig fra Narvik. Selskapet overtok alle konsesjoner og ferger fra Kristian Ravn, med unntak av «Dagmar».
Ravn var disponent i Nord-Ferjer i ett år, og deretter nestformann i styret. Selskapet hadde en økende aktivitet de neste tiårene og moderniserte fergeflåten for å ta seg av en stadig voksende trafikkmengde på flere av sambandene.
I 1986 ble 51% av aksjene i Nord-Ferjer solgt til Saltens Dampskibsselskab, og senere samme år ble ytterligere 20 % solgt. SDS-aksjene ble videre solgt til Ofotens og Vesteraalens Dampskibsselskab i 1988: OVDS løste inn resten av NFs aksjer og i 1989 ble dermed rederiet et datterselskap under OVDS.
De to rederiene ble formelt slått sammen og OVDS overtok konsesjonene på de tre sambandene som Nord-Ferjer hadde igjen. NFs ferger, med unntak av én som ble solgt til Torghatten Trafikkselskap, ble også overtatt av OVDS.


== Fergesamband ==
Alle fergesamband som Kristian Ravns ferjerederi og Nord-Ferjer hadde konsesjon på.


== Flåteliste ==
Alle fergene tilhørende Kristian Ravn og Nord-Ferjer.


== Kilder ==
Artikkel av Tore Kristoffersen i Bladet Vesterålen 11. januar 2007: Nord-Ferjer AS – historie og seilinger
Artikkel av Tore Kristoffersen: Fergejubileum i Lødingen (1. juli 2010, også i Bladet Vesterålens papirutgave 10. juli 2010, s. 22-23)
Tore Kristoffersens hjemmeside om Kristian Ravns ferjerederi.
Erling Svanberg: Langs vei og lei i Nordland – Samferdsel gjennom 3000 år. Nordland fylkeskommune, Bodø 1990. ISBN 82-7416-021-5
Oddvar Svendsen: "Narviks historie bind II". Side 145. ISBN 82-996128-2-9


== Noter ==


== Se også ==
Europavei 6' historie i Nordland
Office of Film and Literature Classification (Australia)

Office of Film and Literature Classification (OFLC) er en del av Attorney-General's Department i Australia, og setter blant annet aldersgrense for filmer, videospill og publikasjoner. Det fins også et etat i New Zealand med samme navn.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
Mate-URL 
(en) Australian Classification Board – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bill Ward

William Thomas Ward (født 5. mai 1948 i Aston, Birmingham, England), mest kjent under navnet Bill Ward, var trommeslager i det engelske heavy metal-bandet Black Sabbath. Han var med på å starte bandet i 1968 og var medlem av bandet fram til 1981. Etter det har han returnert som medlem i kortere og lengre perioder flere ganger og regnes som en del av den klassiske besetningen til bandet. Han har også vært vokalist på to av bandets sanger: «It's Alright» og «Swinging The Chain».
Bill Ward har også gitt ut soloalbumene Ward One: Along the Way fra 1990 og When the Bough Breaks fra 1997. Hans tredje soloalbum, Accountable Beasts, ble utgitt for digital nedlasting 25. april 2015, 18 år etter hans foregående album.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Bill Ward – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Bill Ward på Internet Movie Database 
(en) Bill Ward hos The Movie Database 
(en) Bill Ward på Apple Music 
(en) Bill Ward på Discogs 
(en) Bill Ward på MusicBrainz 
(en) Bill Ward på Encyclopaedia Metallum 
(en) Bill Ward på Encyclopaedia Metallum 
(en) Bill Ward på Spotify 
(en) Bill Ward på Songkick 
(en) Bill Ward på AllMusic
Hjernetrimspill

Hjernetrimspill eller puzzle er en videospillsjanger som går ut på at spilleren skal løse diverse oppgaver som innvolverer logikk og refleksjon.Noen kjente spill som involverer hjernetrim er blant annet Tetris, Minesweeper og Bomberman.
Andre spill som inneholder denne typen elementer er Resident Evil, Silent Hill, Cut the Rope og The Legend of Zelda.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Puzzle video games – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Norra stambanan

Norra stambanan var opprinnelig en svensk jernbanestrekning mellom Ånge og Stockholm som ble satt i drift i 1881. Da gikk den over Avesta Krylbo. Idag går strekningen mellom Ånge og Gävle, der den møter Ostkustbanan. Strekningen mellom Ockelbo og Storvik er sidebane.


== Linjekart ==


== Kilder ==
Eisenbahn- und Verkehrsatlas von Europa, J. J. Arnd, Leipzig 1897.
Trafikverkets linjekart


== Eksterne lenker ==
Tidtabell 44
Wyomia Tyus

Wyomia Tyus (født 29. august 1945) er en tidligere amerikansk friidrettsutøver. Tyus vant tre OL-gull i løpet av karrieren.
Tyus var 19 år under OL 1964 i Tokyo. Allerede i forsøksheatet tangerte hun verdensrekorden på 100 meter til Wilma Rudolph på 11,3. I finalen vant hun foran lagvenninnen Edith McGuire. Hun tok i tillegg sølv på 4 x 100 m stafett sammen med Willye White, Marilyn White og Edith McGuire.
I årene som fulgte vant hun flere nasjonale mesterskap på sprintdistansene, og gull på 200 meter under de panamerikanske lekene. Under OL 1968 stilte hun opp som tittelfdorsvarer på 100 meter. I finalen vant hun på ny verdensrekord (11,0). Hun ble nummer seks på 200 meter, og var ankerkvinne på det amerikanske laget som tok gull på stafetten. Her satte hun sin andre verdensrekord, og tok sitt tredje OL-gull. 
Hun vant gull på 200 meter under de Panamerikanske leker 1967 i Winnipeg i Canada.


== OL-medaljer ==
  1964  Tokyo - Gull i friidrett, 100 meter damer  USA
 1968  Mexico by - Gull i friidrett, 100 meter damer  USA
 1968  Mexico by - Gull i friidrett, 4 x 100 m stafett damer  USA
 1964  Tokyo - Sølv i friidrett, 4 x 100 m stafett damer  USA


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Wyomia Tyus – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Wyomia Tyus – Olympics.com 
(en) Wyomia Tyus – Olympic.org 
(en) Wyomia Tyus – Olympedia 
(en) Wyomia Tyus – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Wyomia Tyus – Georgia Sports Hall of Fame 
(en) Wyomia Tyus – National Track & Field Hall of Fame 
(en) Wyomia Tyus – Track and Field Statistics
Dragens år

Dragens år (originaltittel: Year of the Dragon) er et amerikansk kriminaldrama fra 1985 med Mickey Rourke i hovedrollen. Regi er ved Michael Cimino. Manus er ved Cimino og Oliver Stone, og handlingen er basert på en bok av Robert Daley.


== Handling ==
Vietnamveteranen Stanley White er nylig ansatt som politisjef med ansvar for New Yorks Chinatown. Samtidig har en ung og ambisiøs kineser kuppet ledelsen for den heroin-importende mafiaen. Til tross for sitt opphold i Vietnam tror White på de amerikanske idealer om sannhet og rettferdighet, og iverksetter en kompromissløs kamp mot den kinesiske mafiaen og dens nye leder.


== Om filmen ==
Filmen medbrakte en del protester fra kinesisk-amerikanere som mente den gav et stereotypt bilde av folkegruppen i USA.Filmen fikk blandet mottakelse av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått 56 % på Rotten Tomatoes.Filmen ble nominert til to Golden Globes og hele fem Golden Raspberry Awards.


== I rollene ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dragens år på Internet Movie Database 
(no) Dragens år hos Filmfront 
(sv) Dragens år i Svensk Filmdatabas 
(da) Dragens år i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Dragens år på Allociné 
(nl) Dragens år på MovieMeter 
(en) Dragens år på AllMovie 
(en) Dragens år på Turner Classic Movies 
(en) Dragens år på Rotten Tomatoes 
(en) Dragens år på Box Office Mojo
Nintendo Space World

Nintendo Space World var en videospillmesse som ble presentert av Nintendo. Messene ble holdt i Kyoto og Tokyo i Japan, og den siste messen fant sted i 2001. I 1995 ble to av de best mottatte spillene noensinne vist på Nintendo Space World, og de var The Legend of Zelda: Ocarina of Time og Super Mario 64.


== Referanser ==
Antitrust

Antitrust er et amerikansk uttrykk som omfatter kartellforebyggende lovgivning. Begrepet oppstod i forbindelse med de mange kartellsamarbeidene i jernbanesektoren i USA på slutten av 1800-tallet. I 1890 kom Sherman Antitrust Act, en lov som hadde til hensikt å sikre sunnere konkurranseforhold.
Antitrustlovgivning har i hovedsak tre virkninger:

Det kan forby avtaler eller praksis som begrenser fri handel og konkurranse mellom forretningsparter. Dette omfatter spesielt fjerning av karteller.
Det kan straffelegge firmaer som dominerer et marked på en upassende måte, eller handlinger som undergraver konkurranse på en måte som fører til en slik posisjon. Dette kan være handlinger som rovprising, koblingshandel, ågerprising, handelsnekt og mange andre.
Det kan overvåke fusjoner og oppkjøp av store selskaper, inkludert noen fellesforetak. Transaksjoner som anses som konkurransetruende kan totalforbys, eller godkjennes ved at rettsmidler brukes, slik som en forpliktelse til å avhende deler av den fusjonerte bedrifter, eller å tilby lisenser eller tilgang til fasiliteter for å gjøre det mulig for andre bedrifter å konkurrere videre.I Norge reguleres denne typen spørsmål av Konkurranseloven. Tilsynsmyndigheten på området er Konkurransetilsynet.


== Se også ==
EUs konkurransepolitikk


== Referanser ==
Nintendo 64DD

Nintendo 64DD (DD står for Dynamic Drive) er et utvidelsessystem for Nintendo 64. Det ble kalt Dynamic Drive på begynnelsen av maskinens utvikling. Nintendo 64DD ble et kommersielt nederlag, og ble aldri markedsført utenfor Japan. Mange videospill var planlagt for lansering til systemet, blant annet The Legend of Zelda: Ocarina of Time (som Zelda 64) og Paper Mario (som Super Mario RPG 2).


== Referanser ==
Verrucaria

Verrucaria er en gruppe (slekt) lavdannende sopp som vokser på stein. Fruktlegemene er små.
Artene i denne gruppen skiller ut syrer som med hjelp av vær og vind kan bryte ned overflaten i kalkstein og gi grobunn for moser og andre planter.


== Eksterne lenker ==
(en) Verrucaria – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Verrucaria i Encyclopedia of Life 
(en) Verrucaria i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Verrucaria hos Artsdatabanken 
(sv) Verrucaria hos Dyntaxa 
(en) Verrucaria hos Index Fungorum 
(en) Verrucaria hos ITIS 
(en) Verrucaria hos MycoBank 
(en) Kategori:Verrucaria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Verrucaria – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Verrucaria – detaljert informasjon på Wikispecies
Drapsmenn

Drapsmenn (originaltittel: The Killers) er en amerikansk action-krim fra 1964 regissert av Don Siegel. Hovedrollene spilles av Lee Marvin og Angie Dickinson. Filmen er basert på en bok av Ernest Hemingway.


== Handling ==
Charles (Marvin) og Lee (Gulager) er to profesjonelle drapsmenn som har fått i oppdrag å drepe eks-racerbil-kjøreren Johnny North (John Cassavetes) – som nå jobber som lærer på en blindeskole. Til tross for at han er advart mot de to leiemordernes hensikter gjør han ingenting for å flykte og lar seg myrde av de to. Dette er noe som plager Charlie, den eldste og meste erfarne av leiemorderne. Han og Lee bestemmer seg derfor for å lete opp folka som kjente North for finne ut hvorfor han ikke prøvde å flykte. Dette inkluderer hans mekaniker og beste venn Earl og hans elskerinne Sheila (Angie Dickinson). De to leiemorderne setter omsider bitene sammen. Han ble forelsket i Sheila som overbeviste ham om å være sjåfør for et væpnet ran som var planlagt av Sheilas kjæreste Jack Browning (Ronald Reagan). Men når Browning fant ut av forholdet mellom ham og Sheila førte ranet galt avsted.


=== Om filmen ===
Drapsmenn ble opprinnelig lagt som TV-film, men ble kjørt over på kino når den ble for sterk for fjernsyns-selskapet.
Dette var den siste spillefilmen som Ronald Reagan medvirket i før han gikk inn in politikken.


== I rollene ==
Lee Marvin ....  Charlie Strom
Angie Dickinson ....  Sheila Farr
John Cassavetes ....  Johnny North
Clu Gulager ....  Lee
Claude Akins ....  Earl Sylvester
Norman Fell ....  Mickey Farmer
Ronald Reagan ....  Jack Browning


== Eksterne lenker ==
(en) Drapsmenn på Internet Movie Database 
(no) Drapsmenn hos Filmfront 
(sv) Drapsmenn i Svensk Filmdatabas 
(da) Drapsmenn i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Drapsmenn på Allociné 
(nl) Drapsmenn på MovieMeter 
(en) Drapsmenn på AllMovie 
(en) Drapsmenn på Turner Classic Movies 
(en) Drapsmenn på Rotten Tomatoes 


=== Nett-TV ===
Filmtrailer
Sekksporesopper

Sekksporesopper (Ascomycota) er en divisjon i soppriket (Fungi) og inngår i underriket Dikarya. Catalogue of Life regner med 92 724 arter i denne gruppen, hvorav Dothideomycetes inkluderer 31 033 arter og er den mest tallrike delgruppen.


== Biologi ==
Sekksporesoppene produserer sporer i et svært karakteristisk mikroskopisk sporangium kalt ascus (gresk for «sekk» eller «pose»). De fleste soppartene som inngår i lav er sekksporesopper. 
Trøfler, morkler, ølgjær (Saccharomyces cerevisiae) og penicillinsoppen Penicillium notatum er velkjente eksempler på sekksporesopper. I tillegg er enkelte sekksporesopper sykdomsfremkallende hos dyr og mennesker, blant annet trøskesoppen Candida albicans og Pneumocystis jirovecii.


== Inndeling ==
Inndelingen følger Catalogue of Life Checklist versjon 2022-06-23.

Fungi, sopper
Dikarya, (ikke navngitt)
Ascomycota, sekksporesopper
Archaeorhizomycetes, (ikke navngitt)
Arthoniomycetes, flekklaver
Candelariomycetes, (ikke navngitt)
Coniocybomycetes, (ikke navngitt)
Dothideomycetes, tykksekksopper
Eurotiomycetes, kulesekksopper
Geoglossomycetes, (ikke navngitt)
Laboulbeniomycetes, insektsekksporesopper
Lecanoromycetes, kantlaver
Leotiomycetes, småbegersopper
Lichinomycetes, tanglaver
Neolectomycetes, narreklubbemorkler
Orbiliomycetes, (ikke navngitt)
Pezizomycetes, begersopper
Pneumocystomycetes, (ikke navngitt)
Saccharomycetes, gjærsopper
Schizosaccharomycetes, spaltegjær
Sordariomycetes, kjernesopper
Taphrinomycetes, heksekostsopper
Xylobotryomycetes, (ikke navngitt)
Xylonomycetes, (ikke navngitt)
Ordener som ikke er tildelt en klasse


== Litteratur ==
Hibbet D et al.: A higher-level phylogenetic classification of the Fungi. Mycol. Res. 3, 509-547 (2007).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) sekksporesopper – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) sekksporesopper i Encyclopedia of Life 
(en) sekksporesopper i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sekksporesopper hos Artsdatabanken 
(sv) sekksporesopper hos Dyntaxa 
(en) sekksporesopper hos Fossilworks 
(en) sekksporesopper hos Index Fungorum 
(en) sekksporesopper hos ITIS 
(en) sekksporesopper hos MycoBank 
(en) sekksporesopper hos NCBI 
(en) sekksporesopper hos Tropicos
Hwa-Rang

Hwa-Rang er et mønster for 2.Gup i taekwon-do, og er det 8. mønsteret en elev lærer.


== Historie ==
Mønsteret er oppkalt etter Hwa-Rang Do som var en ungdomsgruppe med soldater. Gruppen oppstod under Silla-dynastiet for omtrent 1300 år siden, og ble en drivende kraft i foreningen av de tre kongedømmene i Korea.
Mønsteret består av 29 bevegelser. Dette refererer til den 29. infanteridivisjon der taekwon-do ble utviklet til fullstendighet.
Hwa-Rang ble grunnlagt av Kong Chin Hung i Silla-dynastiet i år 540 e.Kr. Ordet «Hwa» betyr på koreansk «blomst» og «Rang» betyr «ung» eller "gentleman". Hovedmeningen av navnet var: "Blomst av Ridderskap". Kong Chin Hung var buddhist og hadde en forkjærlighet for eleganse og fysisk skjønnhet. Hwa-Rangene måtte gjennom en lang utdannelse, gjerne på så mye som 10 år. De klatret i fjell, svømte i elver, mediterte, komponerte musikk, leste, og lærte krigføring og nærkamp. Kampkunstene de trente var Soobak og Taekyon. Gruppen hadde svært kraftig kampånd.
Prinsippene Hwa-Rangene levde etter var:
- Lojalitet overfor kongen og fedrelandet
- Lydighet mot foreldre
- Ærlighet
- Tillit og samhold blant venner
- Aldri gi opp i kamp
- Rettferdighet ved drap

Gruppen ble oppløst under Yi-dynastiet


== Litteratur ==
Andresen, Per: Taekwon-Do for 6.Gup – 1.Gup-2, Trondheim 2002


== Eksterne lenker ==
Hwa-Rang Tul (Jaroslaw Suska, 5. Dan)
National Taekwon-Do Norway
International Taekwon-Do Federation Arkivert 29. oktober 2007 hos Wayback Machine.