jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Nathalia Ramos

Nathalia Ramos (født 7. juli 1992) er en amerikansk skuespillerinne.


== Biografi ==
Ramos ble født i Madrid i Spania, faren var spansk, og moren australsk. Ramos snakker flytende spansk, selv om familien flyttet til Melbourne i Australia allerede da hun var to år gammel, og to år senere flyttet videre til Miami Beach i Florida, der hun gikk på den lokale high schoolen.


== Karriere ==
Ramos fikk sin første rolle i TV-serien Arrested Development i 2005, der hun hadde rollen som «Hope Loblaw». I 2007 hadde hun en av de fire hovedrollene i filmen Bratz: The Movie


== Filmografi ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nathalia Ramos – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Nathalia Ramos på Internet Movie Database 
(fr) Nathalia Ramos på Allociné 
(en) Nathalia Ramos på AllMovie 
(en) Nathalia Ramos hos Turner Classic Movies 
(en) Nathalia Ramos hos Rotten Tomatoes 
(en) Nathalia Ramos hos The Movie Database 
TheBratzFilm.com Arkivert 25. februar 2008 hos Wayback Machine. (inneholder kort biografi)
Teen Scene Magazine – Intervju med Nathalia
Gudå stasjon

Gudå stasjon på Meråkerbanen ligger 72 kilometer fra Trondheim. Stasjonen ble åpnet i 1881, da strekningen Trondheim-Storlien stod ferdig. Brorparten av hovedbygningen ble revet i perioden des. 2019-jan. 2020, da bærende konstruksjoner var i dårlig stand. Kun en liten del av bygningens vestre fløy står tilbake. Stasjonen har i dag status som holdeplass.


== Litteratur ==
Thor Bjerke og Finn Holom (2004). Banedata 2004. Hamar / Oslo: Norsk Jernbaneklubb / Norsk Jernbanemuseum. s. 114–115. ISBN 82-90286-28-7. 
Aasmund Dahl, red. (1992). NSBs bygningsregistrering: Trondheim distrikt: Meråkerbanen. NSB Arkitektkontoret. s. 76–85. 


== Eksterne lenker ==
(no) Bane NORs informasjonsside om Gudå stasjon
(no) Gudå stasjon i Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase
(no) Norsk Jernbaneklubbs stasjonsdatabase: Meråkerbanen
Vigdis Rojahn

Vigdis Rojahn (født Brynhildsen 1. februar 1902 i Bergen, død 27. mars 1994) var en norsk tegner, illustratør og barnebokforfatter. Hun bodde i Fetsund.
Hun var utdannet fra BHKS (bare en kort periode), Oslo Reklameskole og gjennom malerkurs hos maleren Bjørn Smith-Hald. 
Hun debuterte i 1932 med Prinsesse Ragnhilds eventyrbok, og skrev i alt 10 bøker. Hun fikk Kirke- og undervisningsdepartementets premiering for Marit (1952) og Stribust (1961). Hun fikk også illustrasjonsprisen for bildene til sin egen bok Sirkusloppen (1959), og for to andre illustrasjonsoppgaver. Marit er en miljøskildring fra forfatterens egen barndom. Rojahns øvrige bøker har som regel ulike «bustetroll» som hovedperson, barnlige karakterer som lever dels i menneskenes og dels i trollenes verden.
Som illustratør arbeidet Rojahn blant annet med postkort og bokomslag. Fetsund rådhus har arbeider av henne.


== Mer å lese ==
Birkeland, Risa, Vold. Norsk barnelitteraturhistorie. 2. utg. Samlaget, 2005 ISBN 82-521-5933-8
Norsk kunstnerleksikon; bd 3. 1986
barnebokkritikk.no Barnebokminne: Stribust
Prøver på Rojahns postkorttegninger: rb.no; brevkort.com (1); brevkort.com (2)


== Referanser ==
Lars Petter Heggelund

Lars Petter Heggelund (født 14. juni 1946) er en norsk lokalpolitiker. Han var ordfører i Åsnes kommune i Hedmark fra 2007 til 2011. Heggelund representerer Venstre.Heggelund er tidligere svømmer, landslagstrener og president i Norges Svømmeforbund. På svømmetinget i Bergen i 2004 fikk Heggelund overrakt Norges Idrettsforbund og Olympiske Komite sitt Hederstegn med diplom for sin innsats.I 1976 startet han sammen med Trond Nybakk firmaet Klubben AS som selger utstyr til idrettsklubber og lignende. Han er per 2012 styreformann i firmaet. Firmaet hadde i 2012 28 ansatte.


== Referanser ==
Arne Grue

Arne Grue (født 17. september 1945) er en norsk lokalpolitiker. Han ble ordfører i Os kommune i Hedmark etter valget 2007, men måtte i 2011 overlate posten til sin forgjenger Arnfinn Nergård fra Senterpartiet. Grue representerer Arbeiderpartiet. 
I 1973 tok Grue over familiegården i Dalsbygda etter sin onkel og drev denne frem til 2000.


== Referanser ==
Sundts premie

Sundts premie er en norsk arkitekturpris. Den utdeles av Oslo arkitektforening til «en i arkitektonisk henseende fremragende privatbygning oppført på Oslo bys grunn». Prisen ble oppretta av grosserer Harald Sundt og ble utdelt første gang i 1908. Sundts premie deles ut annethvert år. 


== Prisvinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sundts premie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Sundts premie - Norske arkitekters landsforbund
Prisvinnere 1908-2004
Prisen for 2003/2004 (Lund Hagem - Marienlyst park)  Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.
Herdis Bragelien

Herdis Marie Bragelien (født 19. mai 1948) er en norsk lokalpolitiker. Hun ble ordfører i Grue kommune etter valget i 2007, og satt fram til 2011. Bragelien representerer Arbeiderpartiet.


== Referanser ==
Alias

Alias som betyr oppdiktet navn.  Det finnes flere, nesten synonyme betydninger.
Alias kan referere til:

Alter ego - fra, latin som betyr «annet jeg», brukes om annen identitet om samme person. Rollenavn.
Dekknavn -  falskt, oppdiktet navn, brukt av personer eller organisasjoner som løper for stor risiko hvis det egentlige navnet avsløres.
Inkognito - ukjent navn, uten å gi seg til kjenne, operere med et fingert navn, brukt av kjente personer for å være anonyme.
Pseudonym - oppdiktet navn, mest brukt hvis en forfatters egentlige navn holdes skjult.
Radiosonde

En radiosonde er et apparat som blir festet til værballonger for å måle atmosfæriske variabler og sender dem tilbake til en mottaker på bakken. Radiosonder sender vanligvis med radiofrekvensen 403 MHz eller 1680 MHz. Enkelte sonder, men ikke alle, er laget for å kunne måle vindstyrke og retning. 
Radiosonden ble oppfunnet og sendt opp for første gang av den sovjetiske meteorologen Pavel Molchanov 30. januar 1930 i Pavlovsk. Sonden nådde en høyde på 7,8 km og målte der temperaturen til -40,7 ºC. 
Moderne radiosonder måler eller regner ut følgende variabler: 

Trykk
Høyde
Geografisk posisjon (Breddegrad/Lengdegrad)
Temperatur
Relativ fukt
Vindstyrke og -retningAv og til kan radiosonder også måle ozonkonsentrasjonen. 


== Oppsending ==
En ballong av gummi eller lateks fylt med enten helium eller hydrogen blir sendt opp gjennom atmosfæren. Høyden ballongen kan nå er avhengig av ballongens diameter eller tykkelse. Ballongenes størrelse varierer vanligvis fra 150 til 3000 gram. Når ballongen stiger gjennom atomsfæren minker trykket, slik at ballongen utvider seg, og når den kommer høyt nok vil ballongen sprekke. En ballong på 800 gram sprekker i en høyde på omtrent 30 000 meter. 
En moderne radiosonde sender data tilbake til en datamaskin via et radiosignal, og datamaskinen lagrer alle variablene i sanntid. De første radiosondene ble observert fra bakken med en teodolitt, og gav bare informasjon om vinden ut ifra sin posisjon. Moderne radiosonder kan bruke flere metoder for å avgjøre vindstyrke og retning, slik som f.eks. GPS. Vekten til en radiosonde er normalt 250 gram. 
Av og til blir radiosonder sluppet fra fly i stedet for å sveve med ballonger. Slike radiosonder blir kalt for fallsonder eller dropsonder. De blir som regel brukt i spesielle forsøk, som f.eks. for å finne profilen i et spesifikt uvær. 


== Daglige oppsendinger ==
På verdensbasis er det omtrent 800 steder der man sender opp radiosonder, og 9 av disse er i Norge. Disse er oljeplattformene Ekofisk, Sola, Ørlandet, MS «Polarfront», Bodø, Jan Mayen, Bjørnøya og Ny-Ålesund. Nasjonalt senter for romrelatert opplæring (NAROM) på Andøya sender også opp værballonger med radiosonder. Nesten alle radiosonder blir sendt opp kl. 00 UTC og kl. 12 UTC, slik at alle gir et samtidig bilde av atmosfæren. Dette er svært viktig for numerisk værvarsling.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Radiosonde and dropsonde – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Radiosonde – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Database med oppdaterte radiosondeoppstigninger fra hele verden
Ing-Marie Carlsson

Ing Marie Gunilla Jessica Carlsson (født 25. februar 1957 i Jönköping) er en svensk skuespillerinne, kjent mest i Sverige som Mimmi Gustavsson i TV-serien Tre kronor
Carlsson gikk på Teaterhögskolan i Göteborg og tok eksamen 1982. Deretter arbeidet hun på Götateatern og Borås Stadsteater. I 1997 medvirket hun i farsen Alla var där på Folkan i Stockholm, med blant andre Kjell Bergqvist og Carina Lidbom. I 2001 ble hun nominert til en ”guldmask” for sin rolle i farsen Dagens dubbel på Halmstad teater med Tomas Pettersson. Hun medvirket også i Göran Stangertz oppsetning av En handelsresandes död på Helsingborgs stadsteater med blant andre Lars-Erik Berenett i 2003. Sommeren 2007 var hun dessuten med i folkelystspillet Den Stora Premiären på Fredriksdals friluftsteater i Helsingborg.
Carlsson har vært med i mange kjente filmproduksjoner siden debuten i Lasse Hallströms Tuppen 1981. Hun fikk oppmerksomhet for sin følsomme tolkning av den kjærlighetstørstende Birgit i Lisa Ohlins film Sex, hopp och kärlek samt for sin medvirkning som  Britta Holm i Wallander - Hemligheten og hun er akkurat nå 2007 aktuell som Bodil Lettermark i filmene i politiserien Martin Beck


== Filmer og TV-serier ==
2007 – Beck - I Guds navn  (Svensk tittel: Beck – I Guds namn)
2007 – Beck - Det tause skriket (Svensk tittel: Beck – Det tysta skriket)
2007 – Beck - Det svake leddet (Svensk tittel: Beck – Den svaga länken)
2007 – Beck - Den japanske shunga (Svensk tittel: Beck – Den japanska shungamålningen)
2006 – Beck - Advokaten
2006 – Beck - Gribben (TV) (Svensk tittel: Beck – Gamen) 
2006 – Beck – Jenta i jordkjelleren (TV) (Svensk tittel: Flickan i jordkällaren)
2006 – Beck – Ekstrem tilstand (Svensk tittel: Beck – Skarpt läge) 

2006 – Wallander – Hemmeligheten
2006 – Att göra en pudel
2005 –  Kommissionen
2005 – Oh Shit!
2005 – Sex, hopp & kärlek
2003 – Kommer du med mig då
2002 –  Olivia Twist (TV-serie)
2002 –  Viktor och hans bröder 
2002 –  Vera med flera
2001 – Livet är en schlager
2000 – Brottsvåg (TV-serie)
2000 – OP7
2000 – En dag i taget
1999 – Jakten på ökenguldet (TV-tävling)
1999 – Julens hjältar (julkalendern)
1997 – Reine & Mimmi i fjällen
1995 – Bert - den siste oskulden
1994 – Bert
1994 – Tre kronor (TV-serie)
1994 – Sixten
1994 – Pillertrillaren
1994 – Änglagård - andra sommaren
1993 – Kådisbellan
1993 – Polis polis potatismos
1993 – Mannen på balkongen
1993 – Brandbilen som försvann
1992 – Änglagård
1990 – Black Jack
1990 – Blankt vapen
1985 – Falsk som vatten
1985 – Mitt liv som hund
1981 – Tuppen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ing-Marie Carlsson – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ing-Marie Carlsson på Internet Movie Database 
(sv) Ing-Marie Carlsson i Svensk Filmdatabas 
(da) Ing-Marie Carlsson på Filmdatabasen 
(en) Ing-Marie Carlsson hos The Movie Database
Yorkshire terrier

Yorkshire terrier, eller yorkie som den gjerne kalles, er en liten terrier som oppsto i grevskapet York i England på 1800-tallet.Opprinnelsen var trolig krysninger mellom clydesdaleterrier eller paisleyterrier og watersideterrier som ble ført til distriktet i og rundt Glasgow i York på begynnelsen av 1800-tallet. Avkommet ble siden krysset med andre hunderaser, som cairn terrier, malteser og den nå utdødde broken haired-terrieren. Navnet stammer fra 1886 (The Kennel Club), og den første rasestandarden ble publisert i 1898. På 1900-tallet ble hunderasen bevisst avlet for å bli fysisk mindre, spesielt etter at den ble populær i USA og på det europeiske kontinentet.
Pels: Den har veldig langt hår og kan bli veldig flokete så den kan trenge en liten stuss noen ganger. Yorkshire terrieren har også vært en del av å utvikle andre hunderaser, som silky terrier.
Yorkshire terrier er en selskapshund med en skulderhøyde på ca. 20 cm og en vekt opp mot 5 kg, selv om rasestanden er på maks 3,2 kg. Det er en populær familiehund som er vanlig å se på utstilling, og som kan gjøre det greit på både lydighet og agility. Det er også mulig å bruke den som sporhund på jakt, men den lille størrelsen kan gjøre det litt krevende.  
Rasen har en forventet levealder på mellom 15 og 17 år. De kan også bli opptil 20 år gammel.Yorkshire terrier er en av hunderasene som ofte fungerer for personer med pelsallergi, men det avhenger fra person til person. Ingen hunderaser er helt allergisikre. 
Det er en hunderase som røyter lite, men som til gjengjeld krever mye pelsstell. Det er mange som velger å klippe hunden hvis man ikke skal bruke den til utstilling. 


== Se også ==
Toy terrier
Cairn terrier
Jack russel terrier
Silky terrier


== Referanser ==
Fergesambandet Kristiansund–Straumen–Kyrhaug–Forsnes

Kristiansund—Straumen—Kyrhaug—Forsnes var et fergesamband mellom Kristiansund, Straumen og Kyrhaug (Edøya) i Smøla i Møre og Romsdal fylke og Forsnes i Hitra i Trøndelag fylke.
Fergesambandet ble etablert i 1961 og var Hitras første fergesamband. Sambandet ble opprinnelig etablert i 1957 og forlenget til Forsnes 2. november 1961.
Fergeleiet Straumen ble erstattet av Kyrhaug (Edøya) etter åpningen av brusambandet Kulisvabrua, Hestøysundet bru og Dampleibrua i 1989 som knyttet Edøya til fast-Smøla. Samtidig ble fergesambandet også endret og gikk ikke lenger direkte til Kristiansund. Det nye fergesambandet i 1989 ble Aukan—Edøya—Forsnes, senere Sandvika—Edøya—Forsnes da fergeleiet på Aukan ble flyttet til Sandvika. Forsnes ble sløyfet fra dette sambandet i 2007 som helårstilbud. Sommeren 2008 ble det satt opp en egen sommerferge fra Sandvika fergekai på Tustna til Edøy i Smøla og videre til Forsnes.


== Eksterne lenker ==
Fergene i Midt-Norge
Reinlender

Reinlender er en av de vanligste pardansene i gammeldans. Det norske navnet tyder på at den kom hit fra Rhinland. Den er i slekt med dansen schottische, og også kjent som tysk polka. I Sverige heter den schottis, noe som tyder på at nabofolket trodde at den kom fra Skottland.
Reinlenderen var antakelig kjent mange steder i Europa, og spredte seg på 1800-tallet fra dansesalonger i Paris til å bli en motedans også i Nord-Europa mot slutten av århundret.     


== Musikken ==
Reinlenderen går i 2/4 eller 4/4 takt, i rolig tempo. Som regel har den to åttetakters repriser.  
«Musevisa» er et typisk eksempel på en reinlendermelodi.


== Dansen ==
Parene danser etter hverandre i en ring motsols på gulvet. Gutten står med jenta på høyre side. Gutten holder høyre arm løst over øvre del av jentas rygg. Jenta holder gutten løst om nedre del av ryggen, med venstre arm. Gutten fører.
Gutten startet framover med venstre fot, og jenta med høyre fot. I første tur er det tre byttomfotsteg (polkasteg). En danser ved siden av hverandre i danseretningen. Så følger fire hoppsteg, der paret er vendt mot hverandre og de sammen hopper rundt med sola – en runde. Dette gjøres én gang før de igjen danser ved siden av hverandre i danseretningen.
Dansen kan varieres på mange måter:

Bare hoppsteg både i første og andre tur, i en runddans.
Paret danser hver for seg første tur, og roterer hver for seg en eller to runder – motsols for gutten og medsols for jenta, før de går sammen og danser tur to som før.
Paret danser hver for seg første tur, gutten kan kare seg ved å slå på hælen, slå hjul eller hoppe ned huk og så sprette høyt opp og slå seg på begge hælene med hendene.
Andre tur kan gjøres motsols.
Første tur kan danses med ryggen mot danseretningen. Gutten danser baklengs med jenta på venstre side. Gutten holder venstre arm løst over jentas rygg. Jenta holder gutten løst om hoftene med høyre arm.


== Eksterne lenker ==
Musica Vivas artikkel om Reinlender
Reinlender. (2011-11-27) I Store norske leksikon. Hentet fra http://snl.no/reinlender.
Atmosfærisk bølge

En atmosfærisk bølge er en periodisk forstyrrelse i feltet av atmosfæriske variabler (som lufttrykk eller geopotensiell høyde, temperatur eller vind) som kan forplante seg eller stå i ro. Atmosfæriske bølger varierer både i størrelse og tid fra storskala planetære bølger (rossbybølge) til lydbølger som kan vare noen minutter. Atmosfæriske bølger med harmonisk periode på en soldag (f.eks. 24 timer, 12 timer, 8 timer osv.) er kjent som atmosfæriske tidevannsbølger.


== Årsaker og konsekvenser ==
Mekanismene som driver bølgene, f.eks. det som i utgangspunktet lager forstyrrelsene i de atmosfæriske variablene, kan variere. Hovedsakelig blir bølgene satt igang av oppvarming eller dynamiske effekter som luftstrømmer som blir hindret av fjellrekker som Rocky Mountains, Alpene og Himalaya. Varmeeffekter kan være på liten skala (som dannelse av tyngdebølger ved konveksjon) eller stor skala (rossbybølger som oppstår som følge av temperaturforskjeller mellom kontinent og hav på den nordlige halvkule). 
Atmosfæriske bølger transporterer drivmomentet som blir gitt til bakgrunnsstrømmen når bølgen løser seg opp. Bølger som virker med luftstrøm er særlig viktige i stratosfæren, der momentet fra tyngdebølger kan føre til brå stratosfærisk oppvarming og den kvasibiennale oscillasjonen. 
I den matematiske skildringen av atmosfæriske bølger blir den sfæriske egenfunksjonen brukt. Hvis man ser på en del av en bølge langs en breddegradssirkel, vil denne ha en sinusform.


== Bølgetyper ==
Forplantningen av bølger blir i all hovedsak forårsaket av ubalanse i kreftene som virker på luften. De forskjellige bølgetypene og hvordan de forplanter seg varierer med lengdegraden, hovedsakelig på grunn av at corioliseffekten er størst ved polene og null ved ekvator. 
Forskjellige bølgetyper:

Lydbølger (på grunn av høy frekvens blir disse vanligvis ikke tatt med i bevegelsesligninger)
Interne tyngdebølger (krever stabile forhold i atmosfæren — disse må ikke forvekles med tyngdebølger i den den generelle relativitetsteorien)
Treghetsbølger (i hovedsak tyngdebølger som er påvirket av corioliskraft).
Rossbybølger (disse kan man se som tråg og rygger i den geopotensielle høyden på 500 hPa og danner høytrykk og lavtrykk på midlere breddegrader).Ved ekvator kan man også observere Rossby-tyngdebølger og Kelvinbølger.
Hanseater

Hanseat, hanseater og hanseatisk har tre primære betydninger

Hansaforbundet, et handelslaug i Nord-Europa fra senmiddelalderen til tidlig moderne tid
Hanseater (samfunnsklasse), den styrende samfunnsklassen i noen av de gamle hansabyene (Hamburg, Lübeck og Bremen) fra tidlig moderne tid til tidlig 1900-tall
Et kollektivt begrep for de byene som kalte og kaller seg hanseatiske i moderne tid, dvs. Freie und Hansestadt Hamburg, Hansestadt Lübeck og Freie Hansestadt Bremen
Brå stratosfærisk oppvarming

Brå stratosfærisk oppvarming er et fenomen der polarvirvelen med vestavind på den nordlige halvkule om vinteren brått (dvs. i løpet av et par dager) blir mye svakere eller til og med skifter retning, i tillegg til en temperaturøkning på flere titalls grader celsius i stratosfæren. Om vinteren oppstår det vanligvis flere mindre oppvarminger på den nordlige halvkule, med større oppvarminger omtrent annethvert år. En av årsakene til at den stratosfæriske oppvarmingen skjer på den nordlige halvkule er landmassene, og det at store temperaturkontraster mellom land og hav skaper lange rossbybølger i troposfæren. Disse bølgene forplanter seg opp til stratosfæren og bryter sammen her. Dette fører til at strømmen i dette nivået går saktere, noe som igjen fører til oppvarmingen. Det kan derimot også skje lignende fenomener på den sørlige halvkule.
Det er en sammenheng mellom brå stratosfærisk oppvarming og den kvasibiennale oscillasjonen (QBO) over ekvator. Når QBO er i en fase med østlig vind fører dette til at rossbybølgene som forplanter seg oppover blir forsterket i polarvirvelen, og får en større vekselvirkning med luftstrømmen i dette nivået. Det eksisterer altså en statistisk signifikant ubalanse mellom fasen til QBO (østlig eller vestlig vind) og hvor ofte den brå stratosfæriske oppvarmingen skjer.
Kvasibiennal oscillasjon

Den kvasibiennale oscillasjonen (kvasi-toårig svingning eller på engelsk quasi-biennial oscillation (QBO)) er en kvasiperiodisk oscillasjon i det sonale vindmønsteret i stratosfæren over ekvator. Svingingen har en periode på omtrent 28–29 måneder. Det skiftende vindmønsteret utvikler seg i toppen av den lavere stratosfæren og forplanter seg nedover med omtrent én km per måned før det løser seg opp ved den tropiske tropopausen. Den nedoverrettede bevegelsen av østavinden oppstår sjeldnere enn med vestavinden. Amplituden på den østlige fasen er omtrent to ganger så stor som amplituden til den vestlige fasen. På toppen av det vertikale QBO-området dominerer østavinden, mens man i bunn av dette området har større sannsynlighet for å få vestavind.


== Teori ==
Den kvasibiennale oscillasjonen ble oppdaget på 1950-tallet, men det tok litt tid før man fant ut av årsaken til at den oppstod. Radiosondeoppstigninger viste at fasen ikke hang sammen med den årlige syklusen, som er tilfelle for alle andre stratosfæriske sirkulasjoner. På 1970-tallet oppdaget man at den periodiske reverseringen av vindmønsteret er drevet av atmosfæriske bølger som forplanter seg oppover fra den tropiske troposfæren og løser seg opp i stratosfæren ved strålingsavkjøling. Opphavet til disse bølgene ble derimot mye diskutert, men de siste årene har man stort sett vært enige om at tyngdebølger har stor innvirkning.


== Konsekvenser ==
Konsekvenser av den kvasibiennale oscillasjonen omfatter blant annet sekundær sirkulasjon som blander stratosfærisk ozon. I tillegg påvirker den monsunnedbøren og den stratosfæriske sirkulasjonen på den nordlige halvkule om vinteren (brå stratosfærisk oppvarming)


== Observasjoner ved hjelp av værballonger ==
Freie Universität Berlin har et datasett fra radiosondeobservasjoner fra Kanton Island i Stillehavet, Maldivene og Singapore. Dette ble brukt til å lage denne figuren på 1980-tallet.


== Kilder ==
Andrews, D.G., J.R. Holton, and C.B. Leovy, 1987: Middle Atmosphere Dynamics. Academic Press, 489pp.
Baldwin, M.P. et al., 2001: The Quasi-Biennial Oscillation. Rev. Geophys., 39, 179–229.


== Eksterne lenker ==
Flere plott og en forklaring av teorien
Dataserien fra Berlin (1953–2001)
Birch Gun

Birch Gun var en britisk selvdreven kanon.
Birch Gun var den første selvdrevne kanon produsert for britisk artilleri, men bare 7 ble bygget. Den første ble tatt i bruk i 1925, og i 1931 var alle faset ut av tjeneste.
Tre varianter av Birch Gun ble bygget. Den første, som var den eneste av sin type, hadde kanonen plassert helt åpent på toppen av skroget. Den andre varianten ble bygget i fire eksemplarer og hadde i tillegg til forbedringer på kanonen et skjold som ga mannskapet bedre beskyttelse. Den tredje varianten hadde kanon plassert i et tårn, noe som begrenset elevasjonen og rekkevidden til kanonen. Bare to ble bygget av denne varianten.
PO Enquists pris

PO Enquists pris er en svensk litteraturpris som utdeles årlig til «en yngre forfatter på vei ut i Europa». Prisvinneren skal være hjemmehørende i et europeisk land og være «en yngre forfatter på vei ut i Europa». Det skal også legges stor vekt på forfatterens seneste utgivelse. Prisbeløpet er på 5 000 euro.Prisen ble innstiftet av forfatteren Per Olov Enquists forlegger på hans 70-årsdag. Den finansieres av Norstedts forlag i Sverige, Enquists utenlandske forlag og bokmessen Bok och Bibliotek i Göteborg.
Fra 2010 består juryen av forleggere fra forlagene Norstedts i Sverige, Gyldendal i Norge samt Rosinante i Danmark.


== Prisvinnere ==
2021 – Jan Grue (Norge)
2020 – Asta Olivia Nordenhof (Danmark)
2019 – Amanda Svensson (Sverige)
2018 – Caroline Albertine Minor (Danmark)
2017 – Johannes Anyuru (Sverige)
2016 – Lars Petter Sveen (Norge)
2015 – Karolina Ramqvist (Sverige)
2014 – Dorthe Nors (Danmark)
2013 – Ingvild H. Rishøi (Norge)
2012 – Mara Lee (Sverige)
2011 – Jón Kalman Stefánsson (Island)
2010 – Jonas T. Bengtsson (Danmark)
2009 – Helle Helle (Danmark)
2008 – Daniel Kehlmann (Tyskland)
2007 – Trude Marstein (Norge)
2006 – Jonas Hassen Khemiri (Sverige)
2005 – Juli Zeh (Tyskland)


== Referanser ==