jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Datamodell

En datamodell beskriver data innenfor et fastlagt anvendelsesområde. Dette kan for eksempel være innen produksjon, regnskap eller også data fra en hel virksomhet. Datamodellen beskriver både de forskjellige data og hvordan disse forholder seg til hverandre, og den blir benyttet av virksomheter og private for å holde orden på informasjon, tabeller, system og liknende. 
Innen informatikk, særlig ved utvikling av informasjonssystemer, brukes datamodeller til å finne og fastlegge strukturen til de data som skal behandles i slike system. Slike modeller blir ofte realisert som databaseskjema i relasjonsdatabaser.
Datamodeller blir opprettet trinnvis, der hvert trinn bygger på det forrige:

Semantisk datamodell: denne er uavhengig av en eventuell implementasjon. Her brukes for eksempel et ER-diagram eller et UML-diagram for å modellere de objektene fra den virkelige verden som skal avblldes i en database sammen med relasjonene mellom disse objektene.
Logisk datamodell: Den semantiske datamodellen blir avbildet ved å benytte de reglene som er fastlagt i det databasesystemet som skal brukes, for eksempel i henhold til den relasjonale datamodellen, der alle data legges i tabeller.
Fysisk datamodell: Her blir tekniske detaljer som er nødvendig for drift av databasen fastlagt, som for eksempel indeksering av tabellene. Disse detaljene er ikke synlig for brukerne.
VM i kunstløp 2007

VM i kunstløp 2007. Verdensmesterskapet i kunstløp for menn, kvinner, parløp og isdans ble arrangert i Tokyo i Japan 19. til 25. mars 2007.


== Menn ==


== Kvinner ==


== Parløp ==


== Isdans ==
Andrija Hebrang

Andrija Hebrang (født 27. januar 1946 i Beograd i Serbia) er en kroatisk politiker. Han representerer høyrepartiet Hrvatska Demokratska Zajednica (HDZ, Kroatias demokratiske union) i nasjonalforsamlingen. Hebrang har tidligere vært helseminister og forsvarsminister. I 2009 stilte Hebrang som kandidat for HDZ i presidentvalget i Kroatia, men kom på tredjeplass i første valgomgang med 12,04 % av stemmene og gikk derfor ikke videre til andre, avgjørende valgomgang.
Hebrang er utdannet lege og har siden 1985 undervist ved Universitetet i Zagreb.


== Referanser ==
VM i kunstløp 2008

VM i kunstløp 2008. Verdensmesterskapet i kunstløp for menn, kvinner, parløp og isdans ble arrangert i Göteborg i Sverige 17. til 23. mars 2008.


== Medaljevinnere ==


=== Menn ===


=== Kvinner ===


=== Parløp ===


=== Isdans ===
Ronald Golias

Ronald Golias (født 4. mai 1929 i São Carlos i São Paulo i Brasil, død 27. september 2005 i São Paulo i Brasil) var en brasiliansk skuespiller.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ronald Golias på Internet Movie Database 
(fr) Ronald Golias på Allociné 
(en) Ronald Golias hos Rotten Tomatoes 
(en) Ronald Golias hos The Movie Database
Vitenskapsåret 1927

Vitenskapsåret 1927 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1927.


== Hendelser ==
oktober – Ved den femte Solvay-konferansen diskuteres den nye kvantemekanikken. Albert Einstein angriper Niels Bohrs og Werner Heisenbergs teorier.
Charles Lindbergh gjennomfører den første soloflygningen over Atlanterhavet.
Volvo begynner å produsere biler.
Werner Heisenberg legger fram grunnlaget for det senere er kalt Heisenbergs uskarphetsrelasjon, et av kvantemekanikkens fundamentale prinsipper.


== Prisvinnere ==
Bigsbymedaljen Bernard Smith
Bruce-medaljen Herbert Hall Turner
Buchananmedaljen Major Greenwood
Copleymedaljen: Charles Sherrington
Davymedaljen: Arthur Amos Noyes
Faradaymedaljen: Elihu Thomson
Gunnerusmedaljen: Waldemar Christopher Brøgger, Lars Christensen
Hans Egede-medaljen: Lauge Koch
Hughesmedaljen William Coolidge
Lyellmedaljen Albert Ernest Kitson
Murchisonmedaljen George Thurland Prior
 Nobelpriser:
Fysikk: Arthur Holly Compton, Charles Thomson Rees Wilson
Kjemi: Heinrich Wieland
Fysiologi/Medisin: Julius Wagner-Jauregg
Penrosemedaljen: Thomas Chrowder Chamberlin
Perkinmedaljen: John E. Teeple
Wollastonmedaljen: William Whitehead Watts


== Fødsler ==
29. januar – Lewis Urry, canadisk oppfinneren av det langlivede alkaliske batteriet (død 2004)
15. februar – Norvald Losnegard, norsk sivilingeniør i kjemi og forfatter
16. mars – Vladimir Komarov, sovjetisk kosmonaut på Sojuz 1 (død 1967)
14. april – Alan MacDiarmid, newzealandsk-amerikansk kjemiker og nobelprisvinner (død 2007)
28. juni – Frank Sherwood Rowland, amerikansk kjemiker, nobelprisvinner
13. desember – Alf Bakke, norsk entomolog og skogforsker


== Dødsfall ==
19. januar – Carl Gräbe, tysk kjemiker (født 1841)
7. april – Georg Ossian Sars, norsk marinbiolog og havforsker (født 1837)
24. april – Carl H. Eigenmann, tyskamerikansk zoolog (iktyolog) (64) (født 1863)
17. august – Ivar Fredholm, svensk matematiker (født 1866)
21. august – William Burnside, engelsk matematiker (født 1852)
14. september – Julian Vasilievitj Sokhotski, matematiker (født 1842)


== Se også ==
Iridopterygidae

Iridopterygidae er en gruppe (familie) av insekter som tilhører ordenen knelere. 


== Utseende ==
Slanke knelere av varierende størrelse. Familien omfatter blant andre den australske Bolbe pygmea, som fullt utvokst er 1 centimeter lang og dermed den minste kjente knelerarten. De utmerker seg særlig ved at hodet er meget kort, sett ovenfra flere ganger så bredt som langt. Antennene er tynne og temmelig lange. Beina er slanke, også de omdannede forbeina er bare litt fortykket. Pronotum er mye lengre enn bredt. Vingene er vanligvis velutviklede, membranøse, med markert årenett.


== Liv og utvikling ==


== Utbredelse ==
Familien er utbredt i Afrika, Australia og Asia.


== Systematisk inndeling ==
Noen klassifikasjoner fører denne familien som en undergruppe av den artsrike familien Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Iridopterygidae
Underfamilien Hapalomantinae – 7 slekter, 39 arter
Underfamilien Iridopteryginae – 7 slekter, 16 arter
Underfamilien Nanomantinae
Gruppe Fulcinini – 8 slekter, 22 arter
Gruppe Nanomantini – 10 slekter, 17 arter
Underfamilie Tropidomantinae – 13 slekter, 36 arter


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Iridopterygidae i Encyclopedia of Life 
(en) Iridopterygidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Iridopterygidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Iridopterygidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life: Hymenopodidae
Norsk Entomologisk forening
Eremittkreps

Eremittkreps er en gruppe tifotkrepser som mangler både ytre skall og tydelig segmentering på bakkroppen. De fleste artene kompenserer for dette ved å bo i tomme sneglehus, men noen bruker også sjøanemoner eller svamper som vern mot rovdyr. Hos denne familien er høyre klo større enn venstre, og de siste to parene med gangbein er reduserte.
Selve ordet «eremitt» kommer fra gresk eremos som betyr «eneboer». Dette viser til at eremittkrepsen antas å leve alene, noe som vanligvis ikke stemmer. De fleste artene i denne familien har nemlig utviklet mutualistiske former for symbiose med en eller flere andre arter, f.eks. er den norske bernhardkrepsen (Pagurus bernhardus) ofte funnet med sjøanemoner, hydroider, svamp eller flerbørstemarker.


== Eksterne lenker ==
(en) eremittkreps – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) eremittkreps i Global Biodiversity Information Facility 
(no) eremittkreps hos Artsdatabanken 
(sv) eremittkreps hos Dyntaxa 
(en) eremittkreps hos Fossilworks 
(en) eremittkreps hos ITIS 
(en) eremittkreps hos NCBI 
(en) Kategori:Paguridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Paguridae – detaljert informasjon på Wikispecies
Eremittkrepsene

Se også: Eremittkreps, en gruppe tifotkreps.Eremittkrepsene er en roman skrevet av den norske forfatteren Anne B. Ragde. Boken, som ble utgitt første gang i 2005, er den andre av tre i en trilogi om familien Neshov fra Byneset i Trondheim. De andre bøkene er Berlinerpoplene (2004) og Ligge i grønne enger (2007). De første bøkene er dramatisert for teater og fjernsyn. 
Ragde fikk Riksmålsforbundets litteraturpris for Berlinerpoplene, Bokhandlerprisen og Den norske leserprisen for Eremittkrepsene, og hun ble kåret til «Årets trønder» i 2006 på grunnlag av de to første bøkene. 


== Referanser ==
Fylkesvei 988 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 988 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 988 (Nordland)
Fylkesvei 989 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 989 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 989 (Nordland)
Fylkesvei 993 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 993 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 993 (Nordland)
Fylkesvei 995 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 995 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 995 (Nordland)
Fylkesvei 996 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 996 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 996 (Nordland)
Fylkesvei 997 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 997 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 997 (Nordland)
Fylkesvei 998 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 998 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 998 (Nordland)
Fylkesvei 999 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 999 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 999 (Nordland)
Kjersti Toppe

Kjersti Toppe (født 20. oktober 1967 i Bergen) er en norsk politiker (Sp), som er barne- og familieminister i Jonas Gahr Støres regjering siden oktober 2021. Hun har vært innvalgt på Stortinget fra Hordaland siden 2009. 
Hun har studiekompetanse fra Åsane gymnas fra 1986 og medisinsk embedseksamen (cand.med.) fra Universitetet i Bergen fra 1992. Toppe var kommunelege II i Bremanger 1996–1997 og kommunelege II i Bergen 1999–2000. 
Før hun ble stortingspolitiker, var hun gruppeleder i Bergen bystyre 2003–2009 og medlem av Hordaland fylkesting 2007–2009. Toppe ble første gang innvalgt på Stortinget i 2009, og gjenvalgt i 2013, 2017 og 2021. I alle stortingsperiodene – inntil hun ble statsråd i oktober 2021 – var hun 1. nestleder i Stortingets helse- og omsorgskomité. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kjersti Toppe – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(no) Kjersti Toppe hos Stortinget 
(no) Kjersti Toppe hos Norsk senter for forskningsdata 
(no) Anne Kari Hinna: Familietoppen - Portrettintervju i Klassekampen 30. oktober 2021
Dødsskvadron

Dødsskvadron er en betegnelse på en bevæpnet gruppe (eller «bande») som på eget eller andres initiativ og bestilling foretar forfølgelser og henrettelser uten forutgående rettergang. En dødsskvadron kan arbeide for en stats politiske og/eller militære makthavere for å kvitte seg med motstandere og rivaler som ikke kan bekjempes effektivt med legale midler. Dødsskvadronenes medlemmer rekrutteres særlig i militære eller paramilitære organisasjoner og politiorganisasjoner, men kan også hentes i kriminelle bander.


== Utbredelse ==
Dødsskvadroner har særlig vært brukt av militærdiktaturer i Latin-Amerika i 1970-årene og 1980-årene. Omfattende eksempler fra Argentina og Chile har vært dratt inn i rettssaker mot en rekke generaler. Perus president fra 1990 til 2000, Alberto Fujimori, ble i april 2009 dømt for en rekke forbrytelser, herunder mord utført av dødsskvadroner i hans regjeringstid. I El Salvador ble mordet på erkebiskop Óscar Romero utført av en dødsskvadron på ordre av offiseren og høyrepolitikeren Roberto D'Aubuisson.
Vitenskapsåret 1928

Vitenskapsåret 1928 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1928.


== Hendelser ==
12. oktober – Jernlungen, en respirator, som blir benyttet for første gang ved barnesykehuset i Boston.
Den gamle Kanaanittiske byen Ugarit gjenoppdages.
Frederick Griffith gjennomfører Griffiths eksperiment, som indirekte beviser eksistensen av DNA.
Alexander Fleming oppdager ved et uhell antibiotikaet penicillin, som hadde vært glemt siden Ernest Duchesnes opprinnelige oppdagelse i 1896.
Paul Dirac legger fram den relativistiske bølgeligningen for elektronet, Diracligningen.


== Prisvinnere ==
Bôcherprisen: James W Alexander
Bruce-medaljen: Walter S. Adams
Clarkemedaljen: Ernest Clayton Andrews
Copleymedaljen: Charles Parsons
Darwinmedaljen: Leonard Cockayne
Davymedaljen: Frederick George Donnan
Faradaymedaljen: Ambrose Fleming
Hughesmedaljen: Mauruice de Broglie
Ingenjörsvetenskapsakademien deler ut Den store gullmedaljen til Peter Klason
Lyellmedaljen: Sidney Hugh Reynolds, William Dickson Lang
Murchisonmedaljen: Jakob Johannes Sederholm
Nobelpriser:
Fysikk:  Owen Willans Richardson
Kjemi:  Adolf Windaus
Fysiologi/medisin: Charles Nicolle
Penrosemedaljen: Jakob Johannes Sederholm
Perkinmedaljen: Irving Langmuir
Rumfordmedaljen: Friedrich Paschen
Sylvestermedaljen: William Young
Wollastonmedaljen: Dukinfield Henry Scott


== Fødsler ==
8. mars – Gerald Bull, canadisk ingeniør (død 1990)
6. april – James D. Watson, amerikansk genetiker.
23. juli – Vera Rubin, amerikansk astronom (død 2016)
28. juni – Harold Evans, britisk journalist som hjalp til med å avsløre skadevirkningene av thalidomid.


== Dødsfall ==
4. februar – Hendrik Lorentz, nederlandsk fysiker og nobelprisvinner (født 1853)
21. mai – Hideyo Noguchi, japansk-amerikansk bakteriolog (født 1876)
11. juni – August von Hayek, østerriksk lege og botaniker (født 1871)
30. august – Wilhelm Wien, østprøysisk fysiker (født 1864)


== Referanser ==
Fylkesvei 994 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 994 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 994 (Nordland)
Fylkesvei 992 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 992 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 992 (Nordland)
Makkaur

Makkaur er et tidligere fiskevær i Båtsfjord kommune i Finnmark. Stedet ligger ytterst på Makkaurhalvøya, øst for innløpet til Båtsfjorden. Makkaur er et gammelt fiskevær i Finnmark og er nevnt allerede i nedtegnelser på 1500 tallet som eget kirkested.Et kapell ble innviet 11. september 1934 av biskop Eivind Berggrav.Stedet ble ikke brent under tvangsevakueringen av Finnmark i 1944.Under andre verdenskrig ble det anlagt et tysk kystbatteri i Makkaur, restene etter dette sees fortsatt. Batteriet, Heeres Küsten Batterie Makkaur 2/448, ble oppsatt med fem 14,5 cm kanoner med skuddvidde 19 000 m, i mai 1942.Rundt 1950 ble stedet fraflyttet da man ikke kunne ankre opp større båter på havnen, og den lille eksisterende steinkaien ble ødelagt under andre verdenskrig. 
Makkaur Skolekapell ble i 1955 flyttet inn til Nordfjord i Syltefjorden, og er nå Syltefjord kapell. Fortsatt står muren etter Makkaur Skolekapell like ved Makkaur nye kirkegård.
Det er nevnt at Makkaur hadde egen kirke i 1589. På 1600-tallet foregikk det flere hekseprosesser på stedet.
Makkaur fyr er et kjent landemerke som ligger på Molvikpynten. 
Makkaur er i dag et fritidsboligområde.


== Referanser ==
Liturgusidae

Liturgusidae er en gruppe (familie) av insekter som tilhører ordenen knelere. 


== Utseende ==
Disse knelerne er ofte spraglete på farge, som gir dem god kamuflasje mot barken av trær. Fargen kan variere svært mye innen en art.
Hos en del arter er pronotum utvidet mot sidene og danner et stort skjold.


== Liv og utvikling ==
Liturgusidae finnes gjerne på lavkledte trestammer, der de har utmerket kamuflasje med sine spraglete farger.


== Utbredelse ==
Familien er utbredt i varme områder over det meste av Jorden.


== Systematisk inndeling ==
Noen klassifikasjoner fører denne familien som en undergruppe av den artsrike familien Mantidae.

Ekte insekter (Ectognatha)
Dicondylia
Vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Dictyoptera
Ordenene Knelere, Mantodea
Familien Liturgusidae
Slekten Ciulfina Giglio-Tos, 1915 – 5 arter
Slekten Dactylopteryx Karsch, 1892 – 3 arter
Slekten Gonatista Saussure, 1869 – 5 arter
Slekten Gonatistella Giglio-Tos, 1915 – én art
Slekten Hagiomantis Audinet-Serville, 1839 – 6 arter
Slekten Humbertiella Saussure, 1869 – 13 arter
Slekten Liturgusa Stål, 1877 – 14 arter
Slekten Liturgusella Giglio-Tos, 1915 – én art
Slekten Majanga Wood-Mason, 1891 – 3 arter
Slekten Majangella Giglio-Tos, 1915 – 2 arter
Slekten Mellierella Giglio-Tos, 1915 – 2 arter
Slekten Pseudogousa Tinkham, 1937 – én art
Slekten Scolodera Milledge, 1989 – én art
Slekten Stenomantis Saussure, 1871 – én art
Slekten Theopompa Stål, 1877 – 5 arter
Slekten Theopompella Giglio-Tos, 1915 – 9 arter
Slekten Zouza Rehn, 1911 – én art


== Kilder ==
Liste over artene, fra Mantodea Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Liturgusidae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Liturgusidae hos NCBI 
(en) Kategori:Liturgusidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Liturgusidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life: Liturgusidae
Norsk Entomologisk forening
Bilder av Gonatista grisea
Ulriksdal gruver

Ulriksdal gruver er ei nedlagt gruve som ligger i Trondheim kommune. Gruva ligger like sør for fylkesvei 704 i Sjøla.
Gruvedrifta ble starta av ridder og baron William Davidson i 1670 for å utvinne kobber. Engelskmannen drev samtidig Mostadmarkens Jærn-Værk i Malvik. Gerhard Schøning skriver om Davidsons privilegier ved sitt besøk i Klæbu i 1773: «Privilegiene indeholdte blant andet, at i Værkernes Cirkumference, af 4 Mile, alt Savbrug og alt Tiære-Brænderie afskaffes, men dette gav Anledning til Trætte og Processer, og det nye Ulrichsdalske Værk svarede ei til det Haab, man havde giort sig derom». Etter 5 års drift ble virksomheten innstilt.
Driften ble tatt opp igjen noen år senere, men ble også da innstilt etter kort tid. Schøning rapporterte i 1773 at det var store gråfjellshauger utafor de to gruveinngangene etter kort tid. Han konkluderte med at gruvedrifta «maae have været temmelig vidt dreevet», gruvene var full av vann. Smeltinga av malmen foregikk først ved Sjølbekken på gården Nideng, senere ble det bygd smeltehytte ved Hyttfossen.
I 1901 til 1903 var det et nytt forsøk på gruvedrift i Sjøla. Nordenfjeldske Grubeselskap sto bak drifta, denne gang etter svovelkis. I 1902 var 17 mann sysselsatt ved gruva og årsproduksjonen var ca. 800 tonn svovelkis.
Neste driftsforsøk var i 1909, da ble det tatt ut 1650 tonn eksportkis. Det siste driftsforsøket var mellom 1916 til 1918 i regi av A. Huitfeldt & Co. Kisen som ble tatt ut ble frakta til Ilsvika og blanda med kisen fra Kjøligruvene fra Ålen.
Ulriksdal gruver ligger i grønsteinsfeltet i Vassfjellet. Dette grenser til gabbroforekomsten på gården Jesmo, der Franzefoss driver steinbrudd og pukkverk.


== Kilder ==
Stene, Kristine: OPPDAG Tillermarka, Vassfjellet og øvre Nidelva, 2007. ISBN 978-82-997588-0-2.
Rudolf von Ems

Rudolf von Ems (født ca. 1200 i Hohenems i dagens Vorarlberg, død 1252) var en tysk dikter. Han oversatte legenden Barlaam und Josaphat fra latin og behandlet i versromanen Wilhelm von Orlens det stadig tilbakevendende motiv om de to som finner hverandre igjen etter lange prøvelser. I middelalderen var hans historisk-anekdotiske, versifiserte fremstillinger Geschichte Alexanders des Grossen og Weltchronik populære.


== Referanser ==
Fylkesvei 94

Fylkesvei 94 (Fv94) gikk mellom Hammerfest lufthavn og Hammerfest sentrum. Veiarmen fra riksveien til Hammerfest havn er også del av fylkesveien.
Før 1. januar 2010 var veien del av riksvei 94.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 871 og fylkesvei 872.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Finnmark fylke ===

HammerfestFinnmarksveien 

Endepunkt  Hammerfest lufthavn
Fv391Fylkesvei 391 til Forsøl (8,0 km)Erstattet av riksvei 94

Sørøygata 

Parkgata 
Hamnegata 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
St. Franciskus barnehage

St. Franciskus barnehage er Norges eneste katolske barnehage, og ligger på Tyholmen i Arendal sentrum, med 24 plasser for barn i aldersgruppen 1-6 år, i en avdeling. Barnehagen eies og drives av St. Franciskus Xaverius menighet.


== Historie ==
Barnehagen ble offisielt etablert i 1997, men den er en direkte etterfølger av St. Franciskus førskole som startet opp i 1962. Dette førskoletilbudet ble drevet av St. Franciskus Xaveriussøstrene, og var i mange år et tilbud til 6-åringer i Arendal som alternativ til ordinær barnehage. Førskolen måtte avslutte sin virksomhet i forbindelse med Reform 97, som innebar at alle 6-åringer skulle begynne i førsteklasse fra høsten 1997. Førskolen hadde 40 barn fordelt på to grupper daglig. I samme anledning ble St. Franciskus barnehage vedtatt etablert.
Barnehagen deler bygning med St. Franciskus SFO, og ligger i nær tilknytning til St. Franciskus skole og St. Franciskus Xaverius kirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Niels Laurits Høyen

Niels Laurits Høyen (født 4. juni 1798 i København, død 29. april 1870) var en dansk kunsthistoriker. Han var den første vitenskapelige utdannede i dette faget i Danmark.
Høyen hadde stor interesse for kunst og var stadig på besøk for å se Kobberstiksamlingen og Akademiets avstøpningssamling. Han ønsket å sette seg mer inn i kunstens historie, men fant lite litteratur på området.
Han fikk plass som lærling ved Akademiets tegneskole, lærte perspektiv og anatomi og fikk adgang til kunstnere som Eckersberg, Christian David Gebauer, Jens Peter Møller, hvor han kunne sette seg inn i malernes arbeidsmåte og farvenes anvendelse. 
Han reiste utenlands for å studere og var i perioden 1822-1825 i Tyskland og Italia. I Tyskland mottok han sterke inntrykk fra den tyske romantikken og i Italia ble han påvirket av renessansen. Da han kom tilbake til København startet han med forelesninger ved Akademiet og han fikk etter hvert stor innflytelse på dansk nasjonal malerkunst og kulturliv, hvor han ofte grep aktivt inn. 
I 1825 var han medstifter av Kunstforeningen som ble konstituert i 1827.
I 1829 ble han professor ved Kunstakademiet og den først utnevnte dosent i kunsthistorie ved Københavns Universitet (1856).
Han var også i en periode direktør for malerisamlingen på Christiansborg.
Høyen holdt i flere år forelesninger som trakk et stort antall tilhørere. Slik beskrives seansen i Philip Weilbachs leksikon:

Her ... samledes hver ugedag en så talrig kreds, som salen kunne rumme, fra det københavnske åndslivs forskellige lag, lige fra gamle universitets- og akademi professorer til unge studenter og kunstnere. Gennem tætte klynger måtte han med sin ejendommelige, haltende gang (da hans ene ben var kortere end det andet) bane sig vej til den åbne skammel, der var hans kateder; undervejs, ombyttede han hatten med den sorte fløjels kalot, kastede et prøvende blik hen over rækken af de opstillede illustrationer til foredraget, og samtidig med at han rakte den røde skolebetjent sin hat og overfrakke, talte han allerede! 
Uden at trættes talte han for det meste et par timer, og uden at trættes fulgte den tætte tilhørerkreds hans beåndede ord. Han begyndte sin forelæsningsrække med at behandle oldtidens kunst, gik historisk fremad år for år og nåede opad mod den nyere tid, om end det ville have krævet år endnu af hans liv, hvis han skulde være bleven færdig.  .... Han forberedte sig i hovedet og talte frit, som ordene med aldrig svigtende flugt faldt ham i munden.

Hans Skrifter I–III ble utgitt etter hans død (3 bd., 1871–76)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Weilbachs leksikon
Mohamed Rahmat

Mohamed «Tok Mat» Rahmat (født 4. januar 1938, død 1. januar 2010) var en malaysisk politiker. Han var Malaysias informasjonsminister i to omganger: fra 1978 til 1982 under statsminister Tun Hussein Onn og fra 1987 til 1999 under statsminister Mahathir bin Mohamad. Fra 1982 til 1984 var han ambassadør i Indonesia med statsrådstatus.


== Referanser ==
Fred- og demokratipartiet

Barış ve Demokrasi Partisi (forkortet BDP; norsk: Fred- og demokratipartiet) er et politisk parti i Tyrkia. Partiet erstattet Demokratik Toplum Partisi etter at dette ble nedlagt
Demîr Çelîk er leder av partiet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Peace and Democracy Party – kategori av bilder, video eller lyd på Commons