jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ulla Winblad

Ulla Winblad er en halvt autentisk, halvt fiktiv person, kjent fra Carl Michael Bellmans viser og dikt, løst basert på den virkelige personen Maria Kristina Kiellström (1744–1798). 
Hun er en av Bellmans mest kjente figurer og er nymfe og prestinne ved Bacchi Tempel. Hun opptrer først i Bacchi Ordenskapitel, der hun er nymfenes anfører og uttrykker seg i alexandriner. I Fredmans epistlar er hun mer fåmælt og har bare tre replikker. Navnet Ulla Winblad er konstruert av lån fra Kiellströms venninne, Ulrika Ek kalt Ulla, og etternavnet til Kiellströms stemor. 
Sven Stolpe skrev at «Det märkliga, ja kanske helt unika, med hennes gestalt är att hon både är den vulgära, naturalistiskt tecknade skökan och den bellmanska rokokkons obestridda, av alla dyrkande skönhetsdrottning».«Ulla Winbladh» har siden 1950-tallet også vært navn på et vertshus på Djurgården.


== Kilder ==
Bellman.net om Ulla Winblad
Artikkel i Dagens Nyheter, 070726
Gunnar Lundberg. Ulla Winblad : en tidsbild från det gamla glada Stockholm. Stockholm, 1924
Tempelet i Uppsala

«Tempelet i Uppsala» var en antatt tempelbygning i Gamle Uppsala, som kan ha vært den svenske åsatroens sentralhelligdom. Kunnskap om tempelets eventuelle eksistens er basert på en passus hos Adam av Bremen, anno ca. 1076: Dette folket har et berømt tempel som kalles Uppsala, og som ligger nær Sigtuna..Tempelet antas å ha blitt brent og revet rundt år 1087 på ordre av kong Inge Stenkilsson den eldre, som på samme tid drepte sin svoger Blot-Sven og derved lyktes med å slå ned den siste offentlige åsadyrkingen. I tillegg til at tempelet ble ødelagt skal offertret ha blitt hugget ned, og en kirke blitt bygget på tempeltuftene. 
I henhold til usikre kongerekker skal Inge den eldre har vært den niende konge etter Olof Skötkonung, som var den første svenske konge som ble døpt. 
Carl Larsson hadde dette tempelet som bakgrunn i sitt monumentalmaleri Midvinterblot, der han skildrer offeret av kong  Domalde.


== Referanser ==
Skissernas museum

Skissernas museum er et svensk kunstmuseum tilknyttet Lunds universitet. Museets oppgave er å samle og stille ut skisser og tegninger til «monumentalkonst och konst i offentlig miljö», for eksempel fresker, skulpturer och relieffer. 
På museet finnes om lag 25 000 verk, blant annet av kunstnere som Isaac Grünewald, Henry Moore, Diego Rivera og Henri Matisse.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Skissernas museum i Lund – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Friedrich August Stüler

Friedrich August Stüler (født 28. januar 1800 i Mühlhausen, Thüringen, død 18. mars 1865 i Berlin) var en tysk arkitekt og byggmester, og en av de mest innflytelsesrike i sin tid.
Stüler studerte i Berlin under Karl Friedrich Schinkel, ble i 1832 hoffarkitekt og direktør for slottsbyggekommisjonen i Berlin, i 1842 og 1850 ble han ytterligere forfremmet. 
Stüler var en svært produktiv kunstner, som med letthet og dyktighet beveget seg mellom ulike stilarter, dog likevel med en forkjærlighet for gotikk og nyrenessanse. som hans viktigste verk regnes Neues Museum (1843–45) i tilknytning til  Schinkels Altes Museum i Berlin. I Norden laget han tegningene til Nationalmuseum i Stockholm.
Stüler laget også mange tegninger til interiører og andre kunstindustrigjenstander: møbler, porselen, sølvgjenstander og annet.


== Noen arbeider ==
1837 Planer for gjenoppbygging av Vinterpalasset i St. Petersburg
1843-1855 Neues Museum i Berlin
1848-1866 Nationalmuseum, Stockholm
1850-1867 Burg Hohenzollern
1851-1864 Orangerieschloss, et orangeri i Potsdam
1851 Schwerin slott
1854-1855 Bornstedter Kirche, Potsdam
1855-1861 Wallraf-Richartz-Museum, Köln, (ødelagt)
1859-1866 Neue Synagoge i Berlin
1862-1865 Ungarns vitenskapsakademi, Budapest
1862-1876 Alte Nationalgalerie i Berlin
1865 Ombygging av Schloss Neustrelitz


== Priser (utvalg) ==
1858 – Royal Gold Medal
1858 – Pour le Mérite


== Galleri ==

		


== Referanser ==
Liljevalchs konsthall

Liljevalchs konsthall er en bygning for kunstutstillinger på Djurgården i Stockholm. Bygningen ble oppført i 1916, for midler fra industrimannen Carl Fredrik Liljevalchs (1837–1909) dødsbo. Arkitekt var Carl Bergsten.
Dette var Sveriges første uavhengige faste galleri for samtidskunst, og var en viktig begivenhet for de stockholmere som hadde tid, råd og anledning til å engasjere seg i samtidskunsten. Særlig var det en seier for medlemmene av Konstnärsförbundet, som tidligere hadde vært nødt til å stille ut i provisoriske lokaler spredt rundt i byen.


== Bilder ==

		
		


== Litteratur ==
Svensk Arkitektur 1640 till 1970, Byggförlaget, Stockholm 1986


== Eksterne lenker ==
Liljevalchs konsthalls hjemmeside Arkivert 13. mai 2007 hos Wayback Machine.
Flymannskapsmerket

Flymannskapsmerket (Fliegerschaftsabzeichen) er en tysk militær utmerkelse.


== Historie ==
Merket ble introdusert 19. januar 1935, og ble opprinnelig (1933) båret av piloter i Deutscher Luftsport-Verband. Luftwaffe adopterte i 1935, og ble brukt av pilot-observatører. Det ble senere samme år byttet ut med Pilot og observatørmerket. Dette gjør det til et av de meste sjeldne Luftwaffe merkene


== Design ==
Merket består av en oval sølvfarget liggende krans med en mørkegrå ørn med vingene utspredd og med et hakekors i klørne. Merket er i 2 deler, ørnen er naglet fast til kransen.


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933–1945


== Eksterne lenker ==
German Militaria Collectibles
Wehrmacht-Awards
Axishistory.com
Midnattens widunder

Midnattens widunder er det debutalbumet til Finntroll, utgitt i 1999.


== Sporliste ==
«Intro» – 1:57
«Svartberg» – 4:06
«Rivfader» – 4:09
«Vätteanda» – 4:35
«Bastuvisan» – 1:19
«Blodnatt» – 4:41
«Midnattens widunder» – 4:40
«Segersång» – 1:59
«Svampfest» – 2:03


== Eksterne lenker ==
(en) Midnattens widunder på Discogs 
(en) Midnattens widunder på MusicBrainz 
(en) Midnattens widunder på Encyclopaedia Metallum
Observatørmerket

Observatørmerket (Beobachterabzeichen) er en tysk militær utmerkelse.


== Historie ==
Merket ble introdusert av Riksmarskalk Hermann Göring 26. mars 1936 og var tiltenkt observatører i Luftwaffe i det tredje rike.


== Design ==
Merket består av en oval stående sølvfarget krans hvor den ene siden er laget av laurbærblader, den andre siden av ekeblader. I senter er en mørkegrå ørn med vingene utspredt og siden til, med et hakekors i klørne. Merket er i 2 deler, ørnen er naglet fast til kransen. Merket ble i begynnelsen laget i buntmetall og aluminium, men kom senere i sink. En versjon i tøy ble også introdusert.


== Kriterier ==
Merket ble utdelt etter:

Avsluttet fullført 2 måneders opplæring
Fem flytokt som observatør
Blitt skadet i tjeneste som observatør


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945


== Kilder ==
Wehrmacht-Awards
Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp

Hedvig Eleonora av Holstein-Gottorp (født 23. oktober 1636 i hertugdømmet Slesvig, død 24. november 1715) var svensk dronning, gift i 1654 med kong Karl X Gustav av Sverige.
Hun var datter av hertug Frederik III av Holstein-Gottorp (1597–1659) og Marie Elisabeth av Sachsen (1610–1684). Hun ble mor til Karl XI av Sverige.
Hun var med kongen i Polen i 1657, ble enke i 1660 og levde som enkedronning i 55 år. Hun bodde mesteparten av denne tiden på Gripsholms slott, hvor hun sto for en rekke ombygginger. Kong Karl II av England fridde til henne noen år etter Karl Xs død, men hun takket nei.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hedwig Eleonora of Holstein-Gottorp – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Carin Klaesson: Drottningväldet
Gotthard Werner

Gotthard Adolf Werner (født 4. desember 1837 i Linköping, død 20. februar 1903 i Roma) var en svensk kunstner og historiemaler. Han var sønn av militærlegen Henrik Werner.


== Referanser ==
Mårten Eskil Winge

Mårten Eskil Winge (født 21. september 1825 i Stockholm, død 22. april 1896 i Enköping) var en svensk maler og tegner, og professor ved Konstakademien i Stockholm.
Han giftet seg i 1867 med kunstnerkollegaen Hanna Mathilda Tengelin (1838–1896). 
Mårten Eskil Winge tok studentexamen 1846 i Upsala og begynte i 1847 ved Konstakademien. Samtidig med studiene arbeidet han i postverket, og tegnet portretter for ekstrainntekter. Han gjorde også flere tegninger og illustrasjoner til bøker om norrøn mytologi. I 1856 ble Winge elev hos Johan Christoffer Boklund i akademiens malerklasse, året etter fikk han medalje for maleriet Karl X Gustav vid Axel Oxenstiernas dödsbädd og dro på sin første stipendiereise. 
I 1864 ble Winge medlem av Konstakademien og etterhvert også professor. I 1865 etablerte han en malerklasse i sitt atelier.
I tillegg til motivene fra norrøn mytologi har Winge laget en lang rekke altertavler. 


== Verk ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mårten Eskil Winge – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Mårten Eskil Winge (Anders konstorientering)
Mårten Eskil Winge: Loke & Sigyn – bild (Från vår konstverld 1881)
Mårten Eskil Winge: Årstiderna I – bild (Från vår konstverld 1881)
Mårten Eskil Winge: Årstiderna II – bild (Från vår konstverld 1881)
Nya Dagligt Allehanda

Nya Dagligt Allehanda (NDA) var en konservativ dagsavis som utkom i Stockholm 1859-1944. 
Nya Dagligt Allehanda utgjorde en slags frittstående fortsettelse av Svenska tidningen. Dagligt allehanda i Stockholm, som ble utgitt 1851-59 av oberst J.A. Hazelius.
NDA utmerket seg med en tyskvennlig linje under første verdenskrig og i årene 1934-36. Etter en økonomisk krise ble avisen i  1944 kjøpt av Dagens Nyheter som et ledd i dannelsen av den nye avisen Expressen.


== Sjefredaktører ==
Karl Adam Lindström 1859–1885
Wilhelm Alexander Bergstrand 1885–1891
Johan Abraham Björklund 1891–1905
John Wigforss 1905–1906
Leonard Ljunglund 1906–1936
Harald André 1936–1938
Carl Björkman 1938
Ragnar Ekman 1938–1942
Erik Wästberg 1942–1944
Afton-Tidningen

Afton-Tidningen var en frisinnet dagsavis som utkom i Stockholm fra 1909 til 1920.
Avisen ble utgitt første gang 15. desember 1909, men hadde tidligere utkommet under navnet Svenska folket fra 1906. Det siste nummeret kom 30. september 1920. I samband med Strindbergsfeiden skrev August Strindberg ca. 50 artikler i avisen.


== Se også ==
Aftontidningen, LO-eid avis fra 1942-1956
Harald Gjengedal

Harald Gjengedal (født 3. september 1956 på Austrheim i Gloppen kommune, død 5. april 2021 i Bergen kommune) er en norsk tannlege og tidligere friidrettsutøver og fire ganger norsk mester på 400 meter hekk. Han representerte klubbene Fjellhug/Vereide IL og IL Gular.
Gjengedal var født og oppvokst på Sandane i Gloppen, men bodde ved sin død på Seiersbjerget i Bergen kommune, hvor han arbeidet som selvstendig næringsdrivende tannlege og som førsteamanuensis ved Institutt for klinisk odontologi ved  Universitetet i Bergen. Han var eldre bror av Terje Gjengedal, professor og forsker i kraftproduksjon, og nevø av den tidligere høydehopperen Rune Gjengedal.
Hans bestenotering på 400 meter hekk var 51,95 sek. Den tiden var per 1. januar 2008 nummer 16 i Norge gjennom alle tider. Han ble norsk mester på 400 meter hekk i 1976, 1977, 1978 og 1979. Han vant også bronse på 400 meter løp i 1979 og deltok i 16 landskamper for Norge. 


== NM-medaljer ==


== Se også ==
Liste over kjente personer fra Gloppen kommune


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Harald Gjengedal i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Harald Gjengedal i BIBSYS
(no) Profil på NRKs fylkesleksikon
Florus

Lucius Annaeus Florus (født ca. 74 e.Kr., død ca. 130 e.Kr.) var en romersk historiker som levde på samme tid som keiserne Trajan og Hadrian. Han ble født i romerske Afrika.
Han satte sammen, hovedsakelig fra Titus Livius, en kort skisse av Romas historie fra byens opprettelse til Janustempelet ble stengt av Augustus i 25 f.Kr. Arbeidet, som har blitt kalt for Epitome de T. Livio Bellorum omnium annorum DCC Libri duo, er skrevet i en bombastisk og retorisk stil — en panegyrisk fortelling Romas storhet, framstilt som et menneskeliv fra barndommen, videre til ungdommen og til sist voksen manndom. Verket er ofte feilaktig i de geografiske og kronologiske detaljene, men til tross for dets mangler er boken likevel hyppig benyttet som et hendig sammendrag over romersk historie i middelalderen og ble bevart som en tekstbok inn i 1800-tallet.
I manuskriptet er forfatteren tidvis navngitt som Julius Florus, Lucius Anneus Florus, eller ganske enkelt som Annaeus Florus. Fra bestemte likheter i stil har han blitt identifisert som Publius Annius Florus, en poet, retoriker og en venn av Hadrian, forfatter av en dialog over spørsmålet om Vergil var en orator (taler) eller poet, men i det sistnevnte er det kun introduksjonen som har overlevd.
Den mest tilgjengelige moderne teksten og i engelsk oversettelse er i Loebs klassiske bibliotek (nr. 231, utgitt 1984, ISBN 0-674-99254-7). Se eksterne lenker.
Christopher Plantin i Antwerpen utga i 1567 to tekster av Lucius Florus (to tittelsider) i et bind. Titlene var (løselig) som følgende: 1) L.IVLII Flori de Gestis Romanorum, Historiarum; 2) Commentarius I STADII L.IVLII Flori de Gestis Romanorum, Historiarum. Den første tittelen har 149 sider, den andre har 222 sider foruten også en indeks.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lendering, Jona (2004): «Publius Annius Florus», av , Livius.org
Boer, W. den (1972): Some Minor Roman Historians. Leiden: Brill.
Römische Geschichte : lateinisch und deutsch / Florus ; eingel., oversettelse og kommentarer av Günter Laser. Darmstadt : Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 2005


== Eksterne lenker ==
Latin og engelske tekster av Florus, Epitome of Roman History, 1929 Loeb Classical Library, oversettelse av E.S. Forster, Bill Thayers utgave hos LacusCurtius
Terje Gjengedal

Terje Gjengedal (født 4. juni 1958) er en norsk professor og forsker innen kraftproduksjon, kraftnett og krafthandel..


== Biografi ==
Gjengedal ble utdannet sivilingeniør ved NTH hvor han også tok doktorgrad. Han har vær professor ved NTNU og ved Høgskulen i Narvik, ved Universitetet i Agder og ved NMBU på Ås. Han har vært gjesteforeleser ved University of Minnesota og ansatt i ABB. Han har hatt flere lederstillinger i Statkraft. Han har vært fagsjef og FoU-direktør i Statnett og konsernsjef i SFE. Han har bred styreerfaring og har vært styreleder i flere selskap. Han er nå professor ved Universitetet i Tromsø.
I oktober 2019 gikk Gjengedal inn som styreleder i oppstartsselskapet Durable Energy AS og i november 2019 som styreleder i selskapet ADNS AS.
Han er bosatt i Ås kommune i Akershus. Han er yngre bror av tannlege og tidligere friidrettsutøver Harald Gjengedal, og nevø av den tidligere høydehopperen Rune Gjengedal.


=== Priser ===
Gjengedal har mottatt flere nasjonale og internasjonale priser for sitt arbeid.
Han fikk blant annet The CIGRE Technical Committee Award i 2003 og  Elkraftprisen i 2005.


== Se også ==
Liste over kjente personer fra Gloppen kommune
Liste over kjente elever ved Firda videregående skole


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Terje Gjengedal i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Terje Gjengedal i BIBSYS
Profil på NRKs fylkesleksikon
Bård Inge Pettersen

Bård Inge Austigard Pettersen (født 24. januar 1973 i Molde) er en norsk forsker og tidligere profesjonell volleyballspiller. Han er ansatt ved Høgskolen i Molde.Pettersen spilte profesjonell sandvolleyball sammen med Iver Horrem i sesongene 2005 og 2006. De to hadde to femteplasser i World Tour som beste resultat. Vinteren 2007 splittet Pettersen og Horrem lag. Horrem utfordret da Bjørn Maaseide til comeback, og de bestemte seg for å satse sammen.Pettersen har også en lang karriere som undervannsrugbyspiller for Molde Undervannsklubb med flere norgesmesterskap og seire i Champions Cup.Pettersen er fetter til IT-grunderen Atle Hauge, og den tidligere friidrettsutøveren Kjell Ove Hauge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Bård Inge Pettersen – FIVB (Beach Volleyball Database) 
(en) Bård Inge Pettersen – Beach Volleyball Database
Historiska museet

Statens historiska museum, eller Historiska museet,  er et museum i Stockholm. Museet ligger i krysset Narvavägen /Linnégatan i bydelen Östermalm i Stockholm. Museumsbygget ble bygget 1934-39 av arkitektene Bengt Romare og Georg Scherman.
Museet er Sveriges ledende historiske museum. Det er et ansvarsmuseum, med overordnet ansvar for arkeologiske funn og kirkekunst. 
Museet ble etablert i 1934. Dets samlinger var tidligere en del av Nationalmuseum, som i dag er et rent kunstmuseum. For å avhjelpe museets mangeårige trange lokaler, ble det i 1929 foreslått at en tomt ved  Storgatan kunne være egnet for en fremtidig Statens historiska museum. En arkitektkonkurranse i 1930 ble gjennomført uten en vinner, men Romare og Scherman fikk andrepris, og oppdraget med å videreutvikle sitt forslag i samarbeid med byggherren, Riksantikvarieämbetet.


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Statens historiska museum – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 2638

Fylkesvei 2638 går mellom Flå bru og Lom prestegard i Lom kommune. Veien er 9,0 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 467 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 LomSolsidevegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2638
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Per Scheel Krüger

Per Scheel Krüger eller Per Scheel-Krüger (født 23. juli 1968 i Dragør) er en dansk skuespiller, instruktør som også underviser i teater/drama.


== Biografi ==
Per Scheel Krüger har selv ingen formell skuespillerutdannelse. Han arbeider som frilans skuespiller i Dansk Dialog Forum, DUET Teatret, Dialog Teatret, med flere og er ide- og konseptutvikler i diverse eventbyråer.
Han er kunstnerisk leder av Teater Grob, sammen med Thomas Levin. Scheel Krüger har vært tilknyttet teateret siden 1996.
Scheel Krüger er grunnlegger og kunstnerisk leder av Det københavnske humorteater Tjenerstaben, siden 1992
Har medvirket i diverse improvisasjons teatergrupper, blant andre De Gales Division, som blant annet har opptrådte på Comedy Zoo, Park Cafe, Forbrændningen m.m.


== Filmografi (utvalg) ==


=== Skuespiller ===


== Eksterne lenker ==
(en) Per Scheel Krüger på Internet Movie Database 
(da) Per Scheel Krüger på Filmdatabasen 
(da) Per Scheel Krüger på Filmdatabasen 
(da) Per Scheel Krüger på danskefilm.dk 
(da) Per Scheel Krüger på danskfilmogtv.dk 
(en) Per Scheel Krüger hos The Movie Database 
Per Scheel-Krüger hos Den danske film database
Melketann

Melketenner er de første tennene i munnen til mange pattedyr. Disse tennene begynner å vokse frem når pattedyrenes tarmer er i stand til å håndtere fast føde, hos mennesker rundt 6-7 måneders alder. Etter en stund skal permanente tenner vokse ut, og de skal helst vare livet ut.


== Frambrudd ==
Frambruddet av melketennene foregår i omtrent samme rekkefølge hos alle pattedyr. Det starter med fortennene og fortsetter bakover til alle de voksne tennene er på plass. Hos menneske skjer dette i bestemte perioder av livet:

Midtre fortenner ved 6–12 måneders alder
Sidefortennene ved 9–16 måneders alder
Hjørnetennene ved 16–23 måneders alder
Forjeksler ved 13–19 måneders alder
Jeksler ved 22–33 måneders alderMelketennene er mindre og har tynnere emalje enn de voksne tennene. Hos mennesket er det normalt 20 melketenner. I hver kjevekavadrant utgjør dette to fortenner, en hjørnetann, en forjeksel og en jeksel (2-årsjekselen). Hos pungdyr er melketennene nesten fraværende, bare tredje premolar bryter fram som melketann før de voksne tennene etableres.


== Tannfelling ==
Når pattedyr er store nok til å finne mat selv og ikke lenger er helt avhengige av moren, vil melketennene falle ut og erstattes av de voksne tennene. Hos menneske skjer dette i omtrent i overgangen fra barnehage- til skolealder og i de første skoleårene. Selve tannskiftet foregår i samme rekkefølge som frambruddet av melketenner, forfra og bakover.


== Se også ==
Tenner hos barn


== Referanser ==
Husleie

Husleie er en sum penger som en leietaker er juridisk pliktig til å betale utleieren ved leie av lokaler, hus eller leilighet. Leieforholdet blir regulert av husleieloven som bestemmer hvilke rettigheter og plikter utleier og leietager har overfor hverandre.


== Se også ==
Depositum


== Eksterne lenker ==
Husleieloven på Lovdata.no
Lianshan

Lianshan kan være:

Bydistriktet Lianshan i byprefekturet Huludao i provinsen Liaoning i Folkerepublikken Kina.
Det autonome fylket Lianshan for Zhuang- og Yaofolkene i provinsen Guangdong i Kina.
Lianshan (Huludao)

Lianshan (kinesisk: 连山区; pinyin: Liánshān Qū) er et bydistrikt i provinsen Liaoning i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Huludao.


== Administrative enheter ==
Subdistrikter:

Xinggong (兴工街道), Bohai (渤海街道), Huaji (化机街道), Lianshan (连山街道), Yilingba (一零八街道), Shuini (水泥街道), Zhanqian (站前街道), Huagong (化工街道), Shiyou (石油街道), Jinjiao (锦郊街道), Yangjiazhangzi (杨家仗子街道), Yangjiazhangzi økonomiske og teknologiske utviklingsområde (杨家杖子经济技术开发区)Storkommuner:

Taijitun (台集屯镇), Si'erbao (寺儿堡镇), Jinxing (金星镇), Gangtun (钢屯镇), Hongluoxian (虹螺蚬镇), Gaoqiao (高桥镇), Gaoqiao økonomiske og teknologiske utviklingsområde (高桥经济技术开发区), Xintaimen (新台门镇)Kommuner:

Shanshenmiaozi (山神庙子乡), Baimashi (白马石乡), Shaheying (沙河营乡), Guchuyingzi (孤竹营子乡), Yangjiao (杨郊乡), Zhangxianggongtun (张相公屯乡), Tashan (塔山乡), Daxing (大兴乡)


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 102 løper gjennom området. Den begynner i Beijing og fører gjennom provinsene Hebei, Liaoning, Jilin og Heilongjiang. Den er innom byene Qinhuangdao, Shenyang og Changchun underveis til Harbin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Lianshan District – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 2648

Fylkesvei 2648 går mellom Skamsar bru og Smedsmoen ved Vollungs bru i Skjåk kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 484 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SkjåkLundavegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2648
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 2650

Fylkesvei 2650 går mellom Dønfoss bru og Skamsar bru i Skjåk kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 485 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SkjåkNordberg solside 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2650
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 485 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 485 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 485 (Oppland)
Fylkesvei 485 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 485 (Østfold)
Fylkesvei 2652

Fylkesvei 2652 går mellom Tuva og Bruvoll (Dønfoss bru) i Skjåk kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 486 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SkjåkBråtåvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2652
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6986

Fylkesvei 6986 (Fv6986) går mellom Prestmarka og Østvik i Steinkjer kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 290 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SteinkjerVestvikvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6986
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 6926

Fylkesvei 6926 (Fv6926) går mellom Fallet og Korsen i Namsos kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 211 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 NamsosKaldalvegen 

Fjellbygdvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6926
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger