jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Statens skole for husøkonomer

Statens skole for husøkonomer var en skole etablert i Oslo i 1974 under navnet Statens oldfrueskole. Skolen fusjonerte i 1985 med Statens husstellærerhøgskole og Statens skole for kostholdsøkonomer til Stabekk høgskole, som igjen i 1994 ble innlemmet i den nye Høgskolen i Akershus, og nå er flyttet til Lillestrøm.
Skolen var en videreføring av husøkonomutdanningen som startet på Statens Kvinnelige Industriskole som 4 måneders kurs for sykehusoldfruer i 1955. Norsk hotell- og restaurantforbund meldte også behov for kvalifiserte oldfruer, og i 1959 ble kurset utvidet til å omfatte «hotell- og anstalthusholdninger» og ble forlenget til 7 måneder. Fra 1969 ble kurset 1-årig. I 1973 fikk utdanningen navnet Statens Oldfrueskole og hadde undervisningslokaler på Linderud i Oslo. Skolen skiftet i 1980 navn til Statens skole for husøkonomer. 
Skolen ble i forbindelse med fusjonen i 1985 oppgradert til høgskolestatus.
Tylösand

Tylösand er et tettsted i Halmstad kommune i Hallands län i Halland i Sverige. Det ligger cirka syv kilometer vest for Halmstad. I 2010 hadde tettstedet 399 innbyggere.

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tylösand – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Statens skole for kostholdsøkonomer

Statens skole for kostholdsøkonomer var en skole etablert i Oslo i 1966 under navnet Statens kjøkkensjefskole, Oslo. Skolen fusjonerte i 1985 med Statens husstellærerhøgskole og Statens skole for husøkonomer til Stabekk høgskole, som igjen i 1994 ble innlemmet i den nye Høgskolen i Akershus, og nå er flyttet til Lillestrøm.
Skolen var toårig. Skolen skiftet i 1980 navn til Statens skole for kostholdsøkonomer. Skolen ble i forbindelse med fusjonen i 1985 oppgradert til høgskolestatus.
Åled

Åled er et tettsted i Halmstad kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 634 innbyggere.Åled ligger cirka 10 kilometer nordøst for Halmstad.


== Referanser ==
RIM-116 Rolling Airframe Missile

RIM-116 Rolling Airframe Missile er et overflate-til-luft missil som blir brukt til forsvar mot kryssermissiler. Hovedbrukere av missilet er den tyske marinen og US Navy.


== Eksterne lenker ==
Jim Protector

Jim Protector ble startet i 2001 Alexander Svanberg og Jarle Nordaas fra Horten. I 2002 ga de ut sin første EP Half Finished / Half Begun, og to år etter kom EP-en Jim Protector's Guide to Self-Pity, utgitt av Switch Off Records.
I 2007 ga de ut sin første full-lengder Shields Down der Ken Stringfellow bidrar på tittelsporet og står for produksjon og miksing av plata. På skiva bidrar også Jad Fair på et spor. Plata fikk mye oppmerksomhet blant annet i motebladet Det Nye og førte til deltagelse på bl.a. Quartfestivalen og North by North East i Toronto, Canada.
Shields Down fikk terningkast 5 i Tønsbergs Blad og 4 i Hamar Arbeiderblad, Bergensavisen, og Stavanger Aftenblad.


== Diskografi ==
EP-erJim Protector's Guide to Self-Pity (Switch Off Records2004)
Half Finished/Half Begun (2002)StudioalbumArtefact, 2011
Shields Down (Switch Off Records, 2007)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Jim Protector på MySpace
Torup

Torup er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 183 innbyggere.


== Referanser ==
Rydöbruk

Rydöbruk er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Halland og Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 388 innbyggere.Grensen mellom Småland og Halland går gjennom Rydöbruk.


== Referanser ==
Unnaryd

Unnaryd er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Småland i Sverige.


== Referanser ==
Landeryd

Landeryd er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Småland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 367 innbyggere.


== Referanser ==
Kinnared

Kinnared er et tettsted i Hylte kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 287 innbyggere.


== Referanser ==
Times Higher Education

Times Higher Education (THE), tidligere The Times Higher Education Supplement (også omtalt som The Times Higher), er et magasin som utgis i London, og med fokus på høyere utdannelse. 
The Times Higher Education Supplement ble utgitt i avisformat mellom 1971 og 2008. I 2008 ble bilaget relansert i magasinformat under navnet Times Higher Education.
Times Higher Education er spesielt kjent for sine rangeringer av universiteter, som det daværende bilaget begynte med i november 2004, under navnet THE–QS World University Rankings.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Times Higher Education – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hamar lærerhøgskole

Hamar lærerhøgskole var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Hamar i 1867 under navnet Hamar offentlige lærerskole. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Hedmark.
Skolen ble opprettet ved stortingsvedtak i 1866. Den fikk navnet Hamar lærerskole i 1967, deretter navnet Hamar lærerhøgskole fra 1981 til 1994.
Skolen ble nedlagt i 1937 og undervisningen flyttet til Elverum. Skolen ble gjenåpnet i 1945.


== Litteratur ==
Hamar lærerskole 100 år. Hamar, 1967. 207 sider
I forandringens tegn : Hamar lærerskole 1967-1977. Hamar, 1977. ISBN 82-990479-0-0
Statens lærerhøgskole i forming, Oslo

«Statens lærerhøgskole i forming» omdirigeres hit; se også Statens lærerhøgskole i forming, Blaker
Statens lærerhøgskole i forming, Oslo var en høgskole for husflid og formingslærerutdanning, etablert i Oslo i 1875 under navnet Den kvindelige industriskole i Christiania. Arkitekt var Henrik Thrap-Meyer. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Oslo, nå Oslomet – storbyuniversitetet.
Skolen var opprinnelig privat, og ble overtatt av staten i 1900 og gitt navnet Statens kvinnelige industriskole i Oslo. Skolen fikk navnet Statens lærerskole i forming, Oslo i 1966, deretter navnet Statens lærerhøgskole i forming, Oslo fra 1981. Begrepet industriskole omfattet det man i dag forstår som håndverk og husflid.


== Litteratur ==
Den kvindelige industriskole i Kristiania : beretning om skolens virksomhed 1875-1895. Kristiania, 1895
Den Kvinnelige industriskole i Oslo 1875-1925. Med bidrag av Annette W. Schirmer mfl. Oslo, 1925
Statens kvinnelige industriskole 1875-1950. Redigert av Astrid Bugge, Helen Engelstad, Valborg Kvaal. Aschehoug, 1950
Forming i 100 år : Fra den Kvindelige industriskole i Christiania til Statens lærerskole i forming Oslo 1875-1975 / Redigert av Helen Engelstad. Oslo, 1975
Valujki

Valujki (russisk: Валуйки) er en by i Belgorod oblast i Russland. Den ligger ved samløpet av elvene Valuj og Oskol, rundt 120 km øst for Belgorod.
Valujki ble grunnlagt i 1593 som en festning for beskyttelse mot raid fra tatarer.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Valuyki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Elverum lærerhøgskole

Elverum lærerhøgskole var en høgskole for lærerutdanning, etablert i Elverum i 1892 under navnet Elverum friseminar. Skolen ble i 1994 fusjonert inn i Høgskolen i Hedmark.
Elverum friseminar ble grunnlagt av Olav Andreas Eftestøl. Skolen ble overtatt av staten i 1937 og fikk navnet Elverum offentlige lærarskule; deretter navnet Elverum lærerskole fra 1967 og Elverum lærerhøgskole fra 1981.


== Litteratur ==
Elverum lærerskoles 40-års jubileum. 1932. 
Dahl, Helge (1992). Fra privatseminar til høgskole. Høgskolen. ISBN 8276710018. 
Gunnar Bæra. Elverum lærerhøgskole : en bibliografi. 2. utg. Elverum, høgskolen, 1991. 108 sider.


== Eksterne lenker ==
Elverum lærerskole lokalhistoriewiki.no
Staryj Oskol

Staryj Oskol (russisk: Ста́рый Оско́л) er en by i Belgorod oblast i Russland. Den ligger ved elva Oskol, rundt 120 km nordøst for Belgorod.
Den ble grunnlagt som en festning i 1593, som en del av de sørlige befestningene rundt Moskva. På 1600-tallet ble byen plyndret av krimtatarer og ukrainske kosakker. 
Staryj Oskol er en gruveby som lever av utvinning av jernmalm. Den ligger i utkanten av Kursk magnetiske anomali, en av de største forekomstene av jernmalm i hele verden. Mer enn åtte millioner tonn jernmalm blir utvunnet her hvert år. Av samme grunn ligger det også en avdeling av Moskvas føderale institutt for stål og legeringer i byen.
Staryj Oskol er hjembyen til MMA-utøveren Fjodor Jemeljanenko.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Stary Oskol – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Röda holme

Röda holme er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 279 innbyggere.


== Referanser ==
Kläppa

Kläppa er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 318 innbyggere.


== Referanser ==
Brattås (Kungsbacka)

Brattås er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 384 innbyggere.


== Referanser ==
Hjälmared

Hjälmared er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 360 innbyggere.


== Referanser ==
Hagryd-Dala

Hagryd-Dala er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 391 innbyggere.


== Referanser ==
Gundal och Högås

Gundal och Högås er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län, samt Göteborg og Mölndal kommuner i Västra Götalands län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 384 innbyggere, hvorav 283 i Kungsbacka, 61 i Göteborg og 40 i Mölndal kommune.


== Referanser ==
Lerkil

Lerkil er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 505 innbyggere.


== Referanser ==
Halla Heberg

Halla Heberg er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 518 innbyggere.


== Referanser ==
Buerås

Buerås er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 708 innbyggere.


== Referanser ==
Ölmanäs

Ölmanäs er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 886 innbyggere.


== Referanser ==
Västra Hagen

Västra Hagen er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2020 hadde tettstedet 1396 innbyggere.


== Referanser ==
Anneberg (Halland)

Anneberg er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 469 innbyggere.


== Referanser ==
Vallda

Vallda er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 604 innbyggere.


== Referanser ==
Backa

For området i Serbia og Ungarn, se Bačka.Backa er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 547 innbyggere.


== Referanser ==
Frillesås

Frillesås er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 2 044 innbyggere.


== Referanser ==
Fjärås kyrkby

Fjärås kyrkby er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 2 321 innbyggere.


== Referanser ==
Särö

Särö er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 3 165 innbyggere. I tillegg er det mange Stockholmere som har sitt sommerhus her, bl.a. bodde Henning Mankell på Särö


== Referanser ==
Åsa (Halland)

Åsa er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Sverige. Det ligger cirka 45 kilometer sør for Göteborg. I 2010 hadde tettstedet 3 369 innbyggere.Åsa er en populær badeby for folk fra Göteborg, og tidligere på 1900-tallet også for folk fra Borås. Spesielt populær er «Vita Sand» (Sörvik) som ligger ved Åsa Camping.
Byen har en skole, Åsaskolan, med ca. 550 elever. Den store innflyttingen til byen de senere år har medført at ennå en skole, Åsa Gårdsskola, ble innviet i 2008.
Åsa IF er en meget aktiv idrettsforening, med aktiviteter innen blant annet fotball og innebandy. Hvert år arrangeres «Åsa-cupen» i fotball for jenter og gutter t.o.m. 12 år. Cupen trekker til seg lag fra hele det sørlige Sverige.
I byen finnes dagligvarebutikk, bakeri, bensinstasjon med bilverksted, klesbutikker, pizzeriaer og thairestaurant.


== Referanser ==
Billdal

Billdal er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län og Göteborg kommune i Västra Götalands län i landskapene Halland og Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 10 289 innbyggere, hvorav 6 482 i Kungsbacka og 3 807 i Göteborg kommune.


== Referanser ==
Onsala

Onsala er et tettsted i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 11 951 innbyggere.


== Referanser ==
Kullavik

Kullavik er en tettbebyggelse i Kungsbacka kommune i Hallands län i Halland i Sverige. Den utgjør den sørlige delen av tettstedet Billdal, som også strekker seg inn i Göteborg kommune.
Opprinnelig besto området av mange små gårdsbruk, men etter at Säröbanan kom i 1903 ble det bygget spredte sommerhus, som gradvis ble til permanente boliger. På 1970-tallet ble det bygget et stort antall moderne villaer og på 1980-tallet kom Kullaviks Centrum med butikker og leiligheter.
Kullavik ble definert som tettsted med 679 innbyggere i 1975. I 1980 hadde befolkningen økt til 1 006. Fra og med 1990 var stedet regnet som sammenvokst med Billdal. I 2010 hadde Kungsbacka-delen av Billdal 6 482 innbyggere.


== Referanser ==
Yngvar Hagen

Yngvar Hagen (født 24. september 1909 i Fredrikstad, død 22. mars 1993) var en norsk zoolog.
Hagen arbeidet både ved Universitetet i Oslo, og Vitenskapsmuseet i Trondheim. Hans viktigste arbeidsplass var likevel Statens viltundersøkelser, der han var leder fra 1955 til 1977. I 1937 deltok han i den norske vitenskapelige ekspedisjonen til Tristan da Cunha i den sørlige delen av Atlanterhavet. Materialet fra denne ekspedisjonen ble brukt i hans doktoravhandling Birds of Tristan da Cunha.  
Rovfuglene og viltpleien fra 1952 er det verket som Hagen er mest kjent for. Denne boka skapte debatt med sitt moderne syn på rovfuglenes plass i naturen.
Hagen var formann i Norsk Zoologisk Forening fra 1955 til 1958.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
arkivverket.no – Zoolog Yngvar Hagen
Hasslöv

Hasslöv er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 228 innbyggere.


=== Befolkningsutvikling ===


== Referanser ==
Ysby

Ysby er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 260 innbyggere.


== Referanser ==
Hishult

Hishult er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 332 innbyggere.


== Befolkningsutvikling ==


== Referanser ==
Ränneslöv

Ränneslöv er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 413 innbyggere.


== Referanser ==
Skottorp

Skottorp er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 475 innbyggere.


== Referanser ==
Genevad

Genevad er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 565 innbyggere.


== Befolkningsutvikling ==


== Referanser ==
Vallberga

Vallberga er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 657 innbyggere.


== Referanser ==
Lilla Tjärby

Lilla Tjärby er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 914 innbyggere.


== Referanser ==
Våxtorp

Våxtorp er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 970 innbyggere.


== Referanser ==
Knäred

Knäred er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 088 innbyggere. Knäred ligger cirka 20 kilometer øst for administrasjonssenteret Laholm.
Knäreds kirke ble bygd i 1854, kirkeklokke og krusifiks er bevart fra stedets middelalderkirke. I januar 1613 ble det her sluttet fred mellom Sverige og Danmark etter Kalmarkrigen. Det står en minnestein ved Sjöared. Sverige forpliktet seg blant annet til å betale en million riksdaler for å få tilbake Älvsborgs fästning.
Elven Lagan har i Knäredsområdet flere betydelige fosser med kraftstasjoner, som opp gjennom årene har forsynt både det sørlige Sverige og danske Sjælland med elektrisitet. 


=== Befolkningsutvikling ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stedsbeskrivelse
Mer om Knäred
Knäred i gamle dager Arkivert 4. juli 2008 hos Wayback Machine.
Knäreds offisielle hjemmeside
Veinge

Veinge er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 190 innbyggere.


== Referanser ==
Mellbystrand

Mellbystrand er et tettsted i Laholm kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 619 innbyggere.I Mellbystrand, som ligger vest for Laholm like ved Laholmsbukten, finnes det blant annet en 12 kilometer lang sandstrand som er godt besøkt om sommeren. Her er også utløpet til elven Lagan.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Stedsbeskrivelse
Sydhalland
Löftaskog

Löftaskog er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 327 innbyggere.


== Referanser ==
Himle

Himle er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 278 innbyggere. Himle ligger cirka 10 kilometer sørøst for Varberg.


== Referanser ==
Kungsäter

Kungsäter er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 353 innbyggere.


== Referanser ==
Åsby (Halland)

Åsby er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 423 innbyggere.


== Referanser ==
Rolfstorp

Rolfstorp er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Halland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 513 innbyggere.


== Referanser ==
Bua

Bua er et tettsted i Varberg kommune i Hallands län i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 746 innbyggere. Bua ligger ytterst ved kysten, cirka 20 kilometer nord for Varberg, og fem kilometer vest for Väröbacka.
Stedet var opprinnelig et fiskevær, og det er ennå et av länets største. I Bua ligger en sjøredningsstasjon, hvor redningskrysseren R/K Odd Fellow er stasjonert.  
Tre kilometer nord for Bua ligger Ringhals kärnkraftverk. Like sør for byen ligger Södra Cell Värös store anlegg, som produserer papirmasse og saget trelast. Spillvarme fra Södra Cell forsyner byen Varbergs fjernvarmesystem med varmvann. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bua kirke
Ringhals
Rääkkylä

Rääkkylä er en kommune i landskapet Norra Karelen i Finland. Kommunen har cirka 2 800 innbyggere og et areal på 700 km². Rääkkylä er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Kides, Tohmajärvi, Joensuu, Libelits og Nyslott.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rääkkylä – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hjulplog

Hjulplog er gammel type plog som ble benyttet i jordbruket. Den var den dominerende plogtype fra tidlig middelalder og fram til midten av 1800-tallet da den ble avløst av svingplogen. 
Plogen ble oftest trukket av okser, men også med sterke arbeidshester da man med en ny type seltøy fikk økt hestenes trekkraft. Hjulplogen med en vendeskive var en betydningsfull oppfinnelse i middelalderen, og gjorde det mulig å pløye tung, leireholdig jord, og var avgjørende for at store deler av Europas villmark og myrområder ble kultivert i løpet av middelalderen, spesielt sørlige England, nordlige Frankrike og nordlige Italia. Hjulplogen bidro således til en økt jordbruksproduksjon som igjen ga grunnlaget for en befolkningsvekst.
Tamsui

Danshui (kinesisk: 淡水區, pinyin: Dànshuǐ Qū, offisielt Tamsui, tidligere også stavet Danshuei) er et distrikt og en havneby i Taipei, Taiwans hovedstadsområde. Det har en historie som går flere århundrer tilbake.
Liste over ordførere i Sør-Varanger

Liste over ordførere i Sør-Varanger er en liste over de som har vært ordfører i kommunen siden 1858.


== Merknader ==


== Kilder ==
Sør-Varanger kommune – hvor du også finner billedgalleri over Sør-Varangers tidligere ordførere
Liste over ordførere i Karasjok

Liste over ordførere i Karasjok

1867 – 1893 Mathis Isaksen
1894 – 1895 Carl Maxmilian Fandrem
1896 – 1903 Hans Olaus Saxlund
1904 –  Anders J. Lindi
1905 – 1907 Josef Isaksen
1908 – 1910 Kristian Nissen
1911 – 1916 Bendiks Løining
1917 – 1919 Oluf Hagen
1920 – 1922 Oluf Ludvig Jenssen
1923 – 1925 Arne Havig Faye
1926 – 1928 Oluf Hagen
1929 – 1931 Einar Isaksen
1932 – 1934 Alf Wiig
1935 – 1940 Samuel Norvang
1941 – 1943 Einar Isaksen
1944 – 1947 Samuel Norvang
1948 – 1955 Jon Fagerli
1956 – 1962 Lydolf Lind Meløy
1962 – 1965 Amund Nedrejord
1966 – 1971 Hans Rønbeck
1972 – 1975 Hans Guttorm
1976 – 1979 Norvald Soleng
1980 – 1981 Hans Guttorm
1982 – 1983 Svein Ole Persen
1984 – 1987 Norvald Soleng
1988 – 2011 Kjell H. Sæther
2011 – 2015 Anne Toril Eriksen Balto
2015 – d.d  Svein Atle Somby


== Kilder ==
Karasjok kommune
Claude Gotteland

Claude Gotteland (født 12. juni 1803 i Savoia, død 17. juli 1856 i Shanghai i Kina) var sammen med pater  Eugène-Martin-François Estève den første jesuitt som kom som misjonær til Kina på 1800-tallet, etter at ordenen var blitt oppløst i 1770-årene og gjenopprettet i 1814.
Det var Luigi de Besi, den apostoliske vikar for Shandong og Henan, og midlertidig ansvarlig for bispedømmet Nanjing, som i brev til jesuittergeneralen, pater Roothaan, den 18. september 1841 bad om å få jesuittmisjonærer så fort som mulig. De kristne i Jiangnan hadde allerede tidligere fremført samme ønske til jesuittgeneralen (1832), dronningen av Portugal (1838) og pave Gregor XVI (1840). 
De to franske jesuittene ankom Shanghai 12. juni 1842. Snart etter kom det flere, og under pater Gottehards ledelse begynte de etableringen av et betydningsfullt katolsk kraftsenter i bydelen Zikawei i Shanghai. 


== Litteratur ==
Jean-Marie Mayeur og Yves-Marie Hilaire: Les Jésuites, i Dictionnaire du monde religieux dans la France contemporaine, tome I, Paris, Beauchesne, 1985


== Se også ==
Liste over kinamisjonærer tilhørende jesuittordenen
Mors (øy)

Mors, Morsø eller Morsland – øya bak havet – ligger i Limfjorden like nordvest for Salling.
Hovedbyen Nykøbing Mors er hovedsete for Morsø kommune som foruten Mors omfatter Agerø og noen småøyer. Mors er 363,3 km² stor. Mors forbindes mot nordvest med Thy via Vilsundbroen og mot sørøst med Salling via Sallingsundbroen.
På Mors finner man, blant andre attraksjoner, Jesperhus med blomsterpark, zoo og fornøyelsespark.
Innbyggertallet på Mors nådde toppen på 1950-tallet og har vært fallende siden.


== Litteratur ==
Steen Andersen & Steen Sjørring (Red.): Det nordlige Jylland  - 208 S., zahlr. Abb. und Karten, Geografforlaget, Brenderup (DK) 1997 (2.opplag
Stig Schack Pedersen, Gunver Krarup Pedersen & Per Noe: Moleret på Mors - Mors Kort og godt Nr. 1. Morsø Lokalhistoriske Forlag 1994.


== Kilder ==
Danmarks Statistikk
Morsø Kommune


== Eksterne lenker ==
(en) Mors – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Jan Pieterszoon Coen

Jan Pieterszoon (Johann Peterssohn) Coen (født 8. januar 1587 i Hoorn i Nederland, død  20. september 1629 i Batavia (Jakarta)) var nederlandsk generalguvernør for Nederlandsk Ostindia og denne koloniens egentlige grunnlegger.


== Liv og virke ==
Coen arbeidet fra 1607 i Det nederlandske ostindiakompanis tjeneste og var generalguvernør mellom 1618 og 1623. Han grunnla et fort ved Javas nordkyst for å verne nederlenderne mot britene og de innfødte som til tider gikk imot dem, oppviglet av britene. Etter å ha tapt et sjøslag mot de langt bedre utrustede engelskmennene trakk han seg tilbake til Molukkene i januar 1619. Men han kom snart tilbake, nå med bedre utrustning, og bygde en ny bosetningen Batavia på et sted kalt «Jacatra», som hans styrker hadde brent ned. Senere har Batavia skiftet navn, først til Djakarta og senere til Jakarta. 
Etter et seierrikt felttog mot sultanen av Bantam angrep og slo han engelskmennene. Etter å ha underkuet Bandaøyene dro Coen hjem til Nederland, der han uten hell gikk inn for å innskrenke Det  ostindiakompaniets handelsmonopol.Fra 1627 til 1629 var han igjen generalguvernør, og motstod to beleiringer av Batavia av den mektige sultanen av Mataram. 
Coen døde under den andre beleiringen den 20. september 1629.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi på nederlandsk hos www.vocsite.nl