jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Skjevdeling

Skjevdeling er et juridisk uttrykk som omtales i ekteskapslovens § 59.Når et ekteskap med felleseie opphører ved separasjon eller skilsmisse, skal ektefellene som hovedregel dele det de eier likt. Et viktig unntak fra dette utgangspunktet følger av ekteskapslovens § 59 om skjevdeling. Regelen innebærer at verdien av formue som klart kan føres tilbake til midler som en ektefelle hadde da ekteskapet ble inngått eller senere har ervervet ved arv, eller ved gave fra andre enn ektefellen, kan kreves holdt utenfor delingen.


== Se også ==
Særeie


== Referanser ==
Det andre slaget om Changsha

Slaget om Changsha (6. september til 8. oktober 1941) var Japans andre forsøk på å ta byen Changsha, hovedstaden i Hunan-provinsen i Kina under den andre kinesisk-japanske krig.
Stranraer FC

Stranraer Football Club er en halvprofesjonell fotballklubb fra byen Stranraer i regionen Dumfries and Galloway sørvest i Skottland. Klubben spiller i 2008/09-sesongen i Second Division (nivå 3). Klubbens hjemmebane er Stair Park.


== Historie ==
Stranraer FC ble stiftet i 1870, og er dermed den tredje eldste av klubbene som i dag er med i Scottish Football League. De ble imidlertid ikke valgt inn i ligaen før i 1949, noe som kanskje delvis skyldes Stranraers relativt isolerte beliggenhet ute ved kysten i sørvest. I tiårene før de ble medlem i den profesjonelle ligaen spilte de i Southern Counties League, Scottish Combination, Scottish Alliance og South of Scotland League. Stranraer tok i bruk Stair Park som sin hjemmebane i 1907.
Klubben ble nasjonalt kjent da de tapte knepent 0-1 hjemme mot Rangers i FA-cupen i januar 1948, foran et rekordstort publikum. Året etter ble de valgt inn i C Division (nivå 3) i Scottish Football League. Denne divisjonen besto for det meste av reservelagene til klubbene i de to øverste divisjonene, samt noen få førstelag. Stranraer og de fire andre førstelagene i C Division ble valgt inn som fulle medlemmer i ligaen (nivå 2) da C Division ble nedlagt i 1955.
Stranraer har hatt beskjeden suksess i ligaen. Da ligaen ble omorganisert til tre divisjoner i 1975, rykket Stranraer ned i nye Second Division (nivå 3). I 1994 vant de divisjonen og rykket opp i First division, samtidig med at ligaen ble omorganisert til fire divisjoner. Noen opp- og nedrykk senere havnet klubben i 2003 for første gang i Third Division (nivå 4). De hevet seg imidlertid igjen, og nådde på nytt First Division i 2005. For tredje gang siden 1994 fikk de en enkelt sesong på nivå 2 før de rykket ned igjen, og klubben falt like fort til Third Division som de var kommet opp. Våren 2008 rykket de på nytt opp i Second Division. Dermed spilte Stranraer høsten 2008 i en ny divisjon for syvende sesong på rad.
Stranraers eneste større trofé kom i 1997, da de vant Challenge Cup, en cup for lagene på nivå 2, 3 og 4. De slo St. Johnstone 1-0 i finalen.


== Sesonger ==


== Klubbrekorder ==
Beste ligasesong: 4.-plass (av 19 lag) i 2. divisjon i 1961
Beste sesong i skotsk FA-cup: Kvartfinale i 2003
Beste sesong i Challenge Cup: Vinner i 1997
Høyeste tilskuerantall: 6500 mot Rangers 24. januar 1948 (skotsk FA-cup 1. runde)
Største seier: 7-0 mot Brechin City 6. februar 1965 (2. divisjon)
Største tap: 1-11 mot Queen of the South 16. januar 1932 (skotsk FA-cup 1. runde)


== Referanser ==


== Kilder ==
Sky Sports Football Yearbook. Headline Publishing Group, London 2008. ISBN 978 0 7553 1820 9
Gordon Smailes: The Breedon Book of Scottish Football Records. Breedon, Derby 1995. ISBN 1-85983-020-X
Paul & Shirley Smith: The Ultimate Directory of English & Scottish Football Grounds. Yore Publications, Harefield 2005. ISBN 0954 783042


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Misologi

Misologi (fra gresk: miso («hat») og logia («lære» eller «viten»)) er en frykt for eller mistro til fornuft eller logikk. Den kan ytre seg som et hat mot diskusjon, debatt eller endog tale. Misologi blir av og til definert som anti-intellektualisme.
I Platons «Faidon» sammenligner Sokrates misologi med misantropi. Akkurat som noen kan elske og stole på alle mennesker, men som etter å ha blitt bedratt av ett enkelt menneske kan ende opp med å mistro hele menneskeheten, kan noen som stoler på fornuften eller logikken utvikle en mistro til den når man blir klar over at den kan brukes til å støtte ethvert standpunkt. I teksten kommer Sokrates med en advarsel til Faidon om farene ved misologien. Ifølge Platon kan man beskytte seg mot den ved å velge sine argumenter med omhu og først etter å ha studert en problemstilling nøye, slik at man ikke blir motbevist eller tatt i usannheter senere. 
Den norske kunstneren Matias Faldbakken har vist en interesse for både misologi og misantropi i sin kunst. I oktober 2008 rev han en mengde bøker ut av hyllene i Deichmanske bibliotek i Oslo, hvor de ble liggende i hauger i forbindelse med et kunstprosjekt. Faldbakken uttalte om prosjektet at «bakgrunnen for kunstverket var min interesse for begrepet misologi [...]. Jeg kom over en sammenlikning mellom begrepene misantropi og misologi, noe jeg synes var interessant i forhold til mitt eget arbeid, som består av både (misantropisk) tekstproduksjon, samt billedproduksjon som ofte handler om fortrengning av språk og rasjonalitet.»


== Referanser ==
Førde guttekor

Førde guttekor er et guttekor i Førde med dirigent Asbjørn Flåm.
I dag har koret rundt 20 medlemmer, men antall korister har variert veldig. Korets dirigent er Asbjørn Flåm, og det er også han som har grunnlagt det. Koret har øvinger i Førde kyrkje hver torsdag. Inntil Olavskoret i Bergen (1994) ble nedlagt i 2008 har disse to korene samarbeidet godt med hverandre, fordi Olavskoret hadde samme dirigent.
Felleseie

Felleseie er betegnelsen på ekteskapslovens (Lov av 4. juli 1991 nr. 47) normalordning for formuesordningen mellom ektefeller. Det er den formuen som skal deles mellom ektefellene når ekteskapet opphører ved skilsmisse/separasjon eller død.
Felleseie betyr ikke det samme som sameie. Ekteskapet medfører ingen endringer med hensyn til hva ektefellene eier. Et formuesobjekt kan således være eiet fullt ut av den ene ektefellen og likevel være felleseie. Den ektefellen som eier eiendelen vil da også ha rett til å beholde den, men dersom eiendelen er felleseie, skal verdien av den deles likt ved ekteskapet opphør. 
Felleseie er standardordningen ved inngåelse av ekteskap og det kreves i utgangspunktet ingen spesiell avtale om dette. Dersom partene ikke ønsker en slik ordning, må der settes opp ektepakt om særeie.
Lovgiver har flere ganger vurdert å erstatte begrepet felleseie fordi det er misvisende. Det kunne for eksempel vært erstattet med begreper som delingsformue eller lignende. Man har imidlertid valgt å beholde begrepet først og fremst fordi det er så innarbeidet i den juridiske terminologi.
Særeie

Særeie er ekteskapslovens (Lov av 4. juli 1991 nr. 47) betegnelse på formue som er unntatt fra likedeling ved ekteskapets opphør. Formue som er særeie står i motsetning til formue som er felleseie, men er ikke en motsetning til sameie. Ektefeller kan godt eie en eiendel i sameie og samtidig kan begge to ha særeie.
Ved en avtale om særeie (ektepakt) kan ektefellene avtale at det de eier eller senere erverver, skal være unntatt fra deling. En avtale om særeie kan også inngås med sikte på et forestående ekteskap. 
Avtalen kan begrenses til å gjelde den ene ektefellens formue eller deler av den enes eller begge ektefellenes formue.
Ektefeller kan ved ektepakt avtale at særeie ikke skal gjelde ved oppgjør etter den ene ektefellens død. 
Det er formkrav for at en avtale om særeie skal være gyldig. Den må inngås ved ektepakt, dvs en avtale mellom ektefellene som fyller særlige krav til vitnepåtegninger mv. 
En vanlig og unødvendig feil som gjøres er at en ektefelle overfører egne eiendeler til den annen ektefelles særeie for å unngå pågang eller risiko for pågang fra egne kreditorer. Dette er imidlertid ikke nødvendig å benytte særeieinstituttet for å oppnå vern mot egne kreditorer. Man kan i stedet gjøre en ektepakt hvor eiendelene overføres til den annen ektefellens eneeie. Eiendelene vil da fortsatt være felleseie (betyr ikke sameie), noe som medfører at eiendelene skal deles likt ved ekteskapets opphør. I noen tilfeller kan det allikevel være aktuelt å gjøre en gave fra den ene ektefellen til den andres særeie, dette gjelder de tilfeller hvor ektefellen som gir gaven har gjeldsproblemer denne ikke antar å kunne løse innen sin død. I slike tilfeller vil felleseie deles ved død, og kreditorene vil da kunne gjøre sine krav gjeldende mot dødsboet, ved særeie er den muligheten avskåret, med mindre kreditorene kan kreve omstøtelse.
Syltefjorden (Vanylven)

Syltefjorden er en sidefjord til Vanylvsfjorden i Vanylven kommune på Sunnmøre. Fjorden er rundt 6,5 kilometer lang og en kilometer bred. Den har innløp mellom Slagneset og Fiskå og går først østover og så i sørlig retning. Innerst i fjorden ligger gården Sylte, som fjorden er oppkalt etter.Største dyp i fjorden er 104 meter.
Fylkesvei 61 går på begge sider av fjorden.


== Referanser ==
Atommakt

En atommakt er en stat som har atomvåpen. Verdens første atommakt var Amerikas forente stater, som sammen med Russland (tidligere Sovjetunionen), Storbritannia, Frankrike og Kina blir regnet som internasjonalt godkjente atommakter ifølge ikkespredningsavtalen om atomvåpen.
To land som ikke har skrevet under på avtalen, India og Pakistan, har senere utviklet atomvåpen, og utført prøvesprengninger på egen hånd.
Selv om de har nektet for det, har det lenge vært en utbredt oppfatning at Israel har atomvåpen. Norge leverte i 1959 tungtvann til Israel. I 1986 ga en tidligere israelsk tekniker, Mordechai Vanunu, et intervju til The Sunday Times, der han kom med detaljerte opplysninger og bilde fra et israelsk atomanlegg. Ifølge Vanunu hadde Israel på det tidspunktet nok plutonium til å produsere 100 kjernefysiske bomber. I en tale ved et besøk til Tyskland i 2006 tok Israels statsminister, Ehud Olmert, med Israel i en oppramsing av land som har kjernefysiske våpen. Israel har ikke skrevet under på ikkespredningsavtalen, og det er heller ikke kjent at Israel har utført prøvespreninger.
Nord-Korea sprengte i 2006 sin første atombombe. I slutten av mai 2009 gjennomførte Nord-Korea en ny underjordisk atomprøvesprengning. Landet må derfor regnes som en atommakt. Nord-Korea har heller ikke skrevet under på ikkespredningsavtalen.


== Referanser ==
Volvo PV 444

Volvo PV 444, ofte bare omtalt som "PV", var en svensk personbil som ble produsert av Volvo fra 1947 til 1958. Designen var inspirert av amerikanske biler fra samme periode, hovedsakelig Pontiac fra begynnelsen av 1940-tallet. Volvo PV ble konstruert av Helmer Petterson og Erik Jern.Tre prototyper ble produsert sommeren 1947, hvorav en ble presentert for første gang 1. september 1944 i Kungliga tennishallen i Stockholm (148 437 besøkende på ti dager), men produksjonen kom i gang først etter andre verdenskrig. De første bilene ble levert i februar 1947 og det året ble det produsert 1 920 eksemplarer av PV 444. Utsalgsprisen i Sverige var satt til 4 800 svenske kroner, samme pris som Volvos første bil, Volvo ÖV4 som ble lansert 17 år tidligere. PV 444 ble produsert i 196 005 eksemplarer. Den ble etterfulgt av Volvo PV 544, som i realiteten var en oppgradert utgave av 444-designet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Volvo PV444 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Volvo PV – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Den svenske Volvo PV-klubben
Syltefjorden

Syltefjorden er navnet på to fjorder i Norge:

Syltefjorden (Vanylven) – en arm av Vanylvsfjorden i Vanylven kommune i Møre og Romsdal fylke.
Syltefjorden (Båtsfjord) – en fjord i Båtsfjord kommune i Finnmark fylke.
Sigurd Kvåle

Sigurd Kvåle (født 7. mars 1902 i Sogndal, død 16. juni 1962 i Rælingen) var en norsk lærer og forfatter, som er særlig kjent for novellene sine.Kvåle var sønn av en skomaker, og gikk to år på Sogndal Folkehøgskule, deretter Stord lærarhøgskule, hvor han tok eksamen i 1924. Han var lærer i Varhaug 1924-1928, Aurskog 1928-1929, Torsnes 1932-1933, Tysvær 1933-1937 og Torsnes 1937-1945. Fra 1945 bodde han i Rælingen, hvor han var rektor ved Holt skole. Han var gift med Astrid, født Sandsmark, og hadde en sønn.
Han bokdebuterte som forfatter i 1933, etter at han tidligere hadde vunnet en novellekonkurranse i regi av Bondeungdomslaget i Oslo. Han skrev noveller, romaner og en barnebok.


== Bibliografi ==
Sentrale tema i Sigurd Kvåle sin forfattarskap er: a) barn, ungdom og gamle menneske, b) bygdesamfunnet, - sosiale og økonomiske tilhøve, særleg i mellomkrigstida, c) menneskesinnet, og d) personar som fell utanfor det sosiale fellesskapet.

Når det blir natt: Noveller.  Norli 1933.
Tider og år: Noveller. Norli 1935.
Over fårlege fjell: Forteljingar for born. Norli 1936.
Siglaren: Roman. Oslo Norli 1937. 258 s.
Sylen: Noveller. Oslo Norli 1938. 123 s.
Byttingen Velaug: Roman. Fredrikstad 1941.
Håvard på Eggvin: Folkelivsskildring/Roman. Fonna 1942.
«Kyrkja brenn: Novelle». I: 16 mann forteller. Oslo 1943.
Krefter: Noveller. Norli 1946. 129 s.
Sterkesmeden: Ei soge om kjærleik og mot og styrke: Roman ( Under psevd. Sverre Tuun). Fonna 1948.
Pelle Skauen og andre småsoger: Barnebok. Ansgar 1950. .
Natta og eg: Noveller i utval ved Halldis Moren Vesaas. Samlaget 1967.


== Referanser ==
Sentralafrikansk tid

Sentralafrikansk tid eller Central Africa Time (CAT) er en tidssone som brukes i det sentrale og sørlige Afrika. Sonen ligger to timer foran UTC (UTC+2), som er det samme som sørafrikansk standardtid og Østeuropeisk tid. 
Da denne tidssonen ligger nær ekvator er dagens lengde omtrent den samme hele året, så man går ikke over til sommertid i sommerhalvåret.
Følgende land følger Sentralafrikansk tid:

 Burundi
 Botswana
 Den demokratiske republikken Kongo (østlige)
 Malawi
 Mosambik
 Namibia
 Rwanda
 Zambia
 Zimbabwe


== Referanser ==
Sørafrikansk standardtid

Sørafrikansk standardtid eller South African Standard Time (SAST) er en tidssone som brukes i Sør-Afrika, Swaziland og Lesotho.
Tidssonen ligger to timer foran UTC (UTC+2) og er det samme som sentralafrikansk tid. Man benytter seg ikke av sommertid da alle områder vest for 22,5° Ø opplever spareeffekten av sommertid året rundt på grunn av sin plassering i det som geografisk sett burde vært UTC+1. Av den grunn står sola opp og ned ganske sent i Cape Town sammenlignet med resten av Sør-Afrika.
Timer med sol i Cape Town, vestligste storby i Sør-Afrika, og Durban, østligste storby:
Nordfjord (Båtsfjord)

Nordfjord er ei bygd i Båtsfjord kommune i Finnmark. Den ligger innerst i Nordfjorden, en fjordarm på vestsida av Syltefjorden, nordøst på Varangerhalvøya.Nordfjord var tidligere et handelssted i kommunen, og hadde både butikk, skole og eget postkontor. Norges høyeste postnummer, 9992 Syltefjord, forsvant da stedet ble fraflyttet i 1989. I dag benyttes stedet mest til turisme og rekreasjon. Fuglefjellet Syltefjordstauran nås lettest herifra - til fots eller med båt.


== Referanser ==
Tongchang

Tongchang (Tongch'ang kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Pyoktong og Chagang-fylket Usi i nord, Unsan og Songwon i øst, Taechon i sør og Changsong og Taegwan i vest.
Pinandokfjellene skjærer gjennom fylket i nord og øst og bidrar med fylkets høyeste punkt, Tanpungdoksan (단풍덕산, 1159 moh). Changsongelva renner igjennom fra nordvest mot sørøst retning Taedongelva. Årlig middeltemperatur ligger på 7 °C, januar -10 °C og i august 22,8 °C. Årlig regnfall ligger rundt 1440 mm. 80 prosent av arealet er skogkledd.
Næringslivet domineres av gruvedrift, og den første gullgruva ble åpnet i Taeyu-dong i 1896 av et fransk selskap. I tillegg drives sølv og apatitt. Tongchang er det fylket i provinsen med minst dyrkbar mark, bare 6,5 prosent er kultuvert, men er for tørt for risproduksjon. Derimot dyrkes det en del mais. Fylket huser flere mindre vannkraftverk.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 16 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Taegwan

Taegwan (Taegwan kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Tongchang i øst, Kusong og Taechon i sør, Chonma i vest og Changsong og Sakchu i nord. Fylket ble etablert i 1952 etter en fradeling fra fylket Sakchu.
Fylkets grenseområder er fjellrikt, med Kangnamfjellene i nord og Chonmafjellene i vest. Taeryongelva (대령강) deler fylket i to. Klimaet er relativt fuktig med 1300 mm årlig nedbør. Middeltemperaturen er 7 °C, fra -11,2 °C i januar og 22,5 °C i august. 83 prosent av arealet består av skog, 8,5 prosent er kultuvert, der det meste benyttes til produksjon av mais. Det drives skogsdrift, samt innhøsting av ville urter og villfrukt. Regionens største sagbruk ligger i Taegwan, som blant annet produserer tømmer til gruvedriften og anleggsarbeid. Ved Taeryongelva ligger flere vannkraftverk. Gruvedriften omfatter gull og grafitt.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby) og 22 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene Arkivert 6. oktober 2009 hos Wayback Machine.
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Yomju

Yomju (Yŏmju kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylkene Ryongchon ligger i nord Pihyon, Tongrim mot øst og Cholsan i sør. I vest ligger Vesthavet. Fylket ble etablert i 1952 ved fradelinger fra Cholsan og Ryongchon.
54 prosent av fylket er kultivert. Regionen Nord-Pyongan er landets nest viktigste risprodusent.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 22 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Unsan (Nord-Pyongan)

Unsan (Unsan kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Hyangsan i øst, Kujang og Nyongbyon i sør, Tongchang og Taechon i vest, samt Huichon og Songwon i Chagang-provinsen.
Kuryongelva (구룡강) har formet en stor dal og innsjø midt i fylket. Innsjøen mottar vann fra flere andre elver, som Uhyonelva, Choyangelva, Yonghungelva og Pungsanchon. Middeltemperaturen ligger på 8,2 °C, i januar -10,2 °C og i august 23,8 °C. Klimaet er relativt vått, med et gjennomsnittlig regnfall i løpet av et år på 1400 mm. 73 prosent av arealet er skog, 15,5 prosent er kultivert.
70 prosent av det kultiverte arealet benyttes til husdyrhold, avlinger med mais, soyabønner, søtpoteter, ulike grønnsaker og ris.
Langs fjellene Kubongfjellet finnes flere graver fra Goguryeoperioden. En grav er antatt å være den til Gojoseonherskeren Wiman.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 27 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Unjon

Unjon (Unjŏn kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Taechon i nord, Pakchon i øst og sørøst og Chongju i nord. I sør grenser fylket til Vesthavet. Unjon ble etablert som eget fylke i 1952 fra deler av fylkene Pakchon og Chongju.
Terrenget i fylket er relativt flatt og lavt, med fjell i vest og sletteland i sør og øst. Høyeste fjelltopp Mogufjellet (414 moh). Den største sletta er Unjonsletta på 150 km², formet av den 40 km lange elva Changpochon, som renner inn i Taeryongelva. Langs kysten ligger flere øyer, deriblant Unmudo og Hoesungdo.
Middeltemperaturen ligger på 9,1 °C, i januar -7.3 °C og i august 23.7 °C. Klimaet er noe våtere enn vanlig er i Nord-Korea, med 1230 mm nedbør per år. 40 prosent av arealet består av skog.
40 prosent av arealet er kultuvert, med en stor risproduksjon, sammen med mais, soyabønner, havre og bygg. Unjon har også provinsens største fruktproduksjon. Blant husdyrholdet er det svin som dominerer. Ellers drives noe fiske og gruvedrift. Blant videreforedlede produkter er fiskeprodukter og soyasaus, foruten keramikk.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby) og 25 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Uiju

Uiju (Uiju kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Sakchu og Kusŏng i øst, Sŏnch'ŏn og Ch'ŏlsan i sør, Ryongch'ŏn og Sinŭiju i vest, mens fylket grenser til Kina i nord.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), to rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 17 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Tongrim

Tongrim (Tongrim kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Pihyon og Chonma i nord, Sonchon i øst, Cholsan i sørvest og Yomju i vest. I sør ligger Vesthavet.
Fylket er preget av et relativt flatt landskap der Munsufjellet er høyeste topp med sine 736 moh beliggende i nord. I Tongrim ligger Chongchonelva med ulike sideelver, deriblant Maryongelva. Årlig middeltemperatur er 8,8 °C; januar -8,7 °C, og august 24 °C. Gjennomsittlig årsnedbør er 1000 mm. 60 prosent av terrenget er dekt med skog, mens 26 prosent av arealet er kultivert.
Mye av den dyrkbare marka har god irrigasjon til avlinger som ris, mais, hvete, bygg og tobakk. I tillegg drives en del akvakultur, gruvedrift og fabrikker som blant annet produserer pumper. Pyonguilinja som går mellom går mellom Sinuiju og Pyongyang passerer gjennom Tongrim.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), to rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 20 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography
Taechon

Taechon (T'aech'ŏn kun) er et fylke i provinsen Nord-Pyongan i Nord-Korea.
Fylket grenser til Taegwan og Tongchang i nord, Unsan og Nyongbyon i øst, Pakchon og Unjon i sør og Kusong i vest.
Pinandokfjellene ligger i øst, med Paegundokfjellet (백운덕산, 868 moh) og fylkets høyeste topp, Samgakfjellet (삼각산, 936 moh). Taeryongelva renner gjennom fylket sammen med flere sideelver som Chonbangelva og Changsongelva. Middeltemperaturen er 8,5 °C, fra januar på -10 °C til august på 23,8 °C. Årlig gjennomsnittlig nedbør er 1338 mm. 64 prosent av arealet er skog, 30 prosent er kultuvert.
Landbruket produserer mais, ris, tobakk og grønnsaker. Blant dyreholdet dominerer silkeormer, harer, kyr og svin.
Silla-tempelet Yanghwasa står fremdeles i Taechon.


== Administrativ inndeling ==
Fylket er delt inn i en ŭp (småby), en rodongjagu (arbeiderdistrikt) og 21 ri (landsby).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kart over Pyongan-provinsene Arkivert 6. oktober 2009 hos Wayback Machine.
(ko) Detaljert kart
(ko) North Korean Human Geography