jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Yanqing

Yanqing (kinesisk: 延庆区, Hanyu pinyin: Yánqìng Qū) er et bydistrikt i den nordvestlige ytterrand av den kinesiske byprovinsen Beijing, foran og rundt et stykke av Jundufjellene.
Det har et areal på ca. 2 000 km² med ca. 276 000 innbyggere med primærbosettingstillatelse.
Distriktett har mange gamle gravmæler og huler. Blant dem er Guyajuruinene, med urgamle hulebosettinger.
Et særlig viktig turistmål er en seksjon av Den kinesiske mur som er ved Badaling, en seksjon som er vel tilpasset besøkende og ligger gunstig til fra Beijing. Muren der er blitt omfattende restaurert og stedvis nesten fullstendig gjenoppbygd etter 1957. Dette var den første del av muren som ble tilgjengelig for turister etter at Folkerepublikken Kina ble proklamert. Det var hit den amerikanske president Richard Nixon med kone ble bragt av visestatsminister Li Xiannian den 24. februar 1972, under det besøk som innvarslet store forandringer av relasjonene mellom Beijing og Washington. 


== Administrative enheter ==
Yanqing består av elleve storkommuner og fire kommuner:

Storkommunen Yanqing (延庆镇), hovedsete;
Storkommunen Kangzhuang (康庄镇);
Storkommunen Badaling (八达岭镇);
Storkommunen Yongning (永宁镇);
Storkommunen Jiuxian (旧县镇);
Storkommunen Zhangshanying (张山营镇);
Storkommunen Sihai (四海镇);
Storkommunen Qianjiadian (千家店镇);
Storkommunen Shenjiaying (沈家营镇);
Storkommunen Dayushu (大榆树镇);
Storkommunen Jingzhuang (井庄镇);
Kommunen Dazhuangke (大庄科乡);
Kommunen Liubinbu (刘斌堡乡);
Kommunen Xiangying (香营乡);
Kommunen Zhenzhuquan (珍珠泉乡).


== Samferdsel ==


=== Jernbane ===
Både Jingbaojernbanen og Dazhenjernbanen løper gjennom området.


=== Vei ===
Kinas riksvei 110 løper gjennom området. Den begynner i Beijing og passerer gjennom Zhangjiakou, Jining, Hohhot og Baotou til den ender i Yinchuan i den autonome region Ningxia Hui.
Tsenteroj

Tsenteroj (Khosi-Yurt) er en landsby sørøst for Tsjetsjenias hovedstad Groznyj. Den hadde 5658 innbyggere ved folketellingen i 2002 og ligger ved foten av Kaukasusfjellene og er hjemmet til den kraftfulle klanen Kadyrov generelt og Tsjetsjenias president Ramzan Kadyrov spesielt. Man antar at Ramzan Kadyrov driver to private fengsler på eiendommen sin. 


== Referanser ==
Xicheng

Xicheng (kinesisk: 西城区, pinyin: Xīchéng Qū) er et bydistrikt i Folkerepublikken Kinas hovedstad  Beijing. 
Det har et areal på 48,5 km², og en befolkning på ca. 1 400 000 innbyggere. 
Det hadde før sammenslåingen med det sønnenfor liggende bydistriktet Xuanwu i juli 2010 et areal på 32 km² og ca. 771 000 innbyggere.
I Xicheng er innkjøpsområdet Xidan, finansgaten Jinrongjie, Nordsjøparken og Jingshanparken, og det berømte Zhongnanhai. Her ligger også Hovedstadsmuseet i Beijing med mange gjenstander fra keisertidens Kina og fra andre asiatiske kulturer.


== Administrative enheter ==
Subdistrikter:


== Referanser ==
Chongwen

Chongwen (kinesisk: 崇文区, pinyin: Chóngwén Qū) var frem til juli 2010 et bydistrikt i Folkerepublikken Kinas hovedstad Beijing. Det lå sørøst i byens sentrum.
I 2010 ble det sammenslått med sin nordlige nabo, bydistreiktet Dongcheng, og denne nye enheten fikk dette distriktets navn.
Distriktet Chongwen hadde i 2004 et areal på 16,46 km² og rundt 346 000 innbyggere. Selv om det var meget sentralt, var gjennomsnittlig inntektsnivå vesentlig lavere enn i de andre bydistriktene. 
Bydistriktets navn var etter en tidligere byport i Beijings bymur der, Chongwenmen. I distriktet ligger Longtanparken.
Kollektivroman

Kollektivroman er betegnelsen på en roman som følger en større gruppe mennesker i stedet for én eller noen få hovedpersoner. Menneskene knyttes sammen av bånd som er bredere enn for en slekt.


== Eksempler på kollektivromaner ==
Lars Ardelius: Hammarens slag och hjärtats : roman om de första vallonerna
Herman Bang: Stuck
Alexander Kielland: Garman & Worse
Hans Kirk:  Fiskerne
Josef Kjellgren: Människor kring en bro
Kjell Westö: Där vi engång gått


== Eksterne lenker ==
Kollektivroman; fra Bibliotekarstudentens nettleksikon om litteratur og medier (pdf-fil)
Albatros D.I

Albatros D.I er et tysk jagerfly.
Albatros D.I var den første i en rekke jagerfly produsert av Albatros under den første verdenskrig. Det gav på mange måter Tyskland tilbake den teknologiske ledelsen gjeldende jagerfly. Albatros D.I introduserte et treskrog som var mer aerodynamisk effektivt, og utstyrt med enten en Benz Bz.III-motor med en ytelse på 150 hk eller en Mercedes D.III-motor med en ytelse på 160 hk og to synkroniserte mitraljøser ble D.I en slagkraftig maskin.
På den annen side hadde Albatros D.I svært dårlig sikt forover og oppover, noe som førte til at den videreutviklede Albatros D.II ble introdusert før mange D.I var produsert. På det meste var 50 D.I i bruk.


== Spesifikasjoner ==


== Litteratur ==
Cheesman, E.F. Fighter Aircraft of the 1914-1918 War. London: Harleyford Publications, 1960.
Gray, Peter and Owen Thetford. German Aircraft of the First World War (2nd ed.). London: Putnam, 1970. ISBN 978-0-370-00103-6.
Munson, Kenneth. Fighters, Attack and Training Aircraft 1914-1919 War. London: Blandford Press, 1968.
Taylor, John W.R. Combat Aircraft of the World from 1909 to the Present. New York: G.P. Putnam's Sons, 1969. ISBN 0-425-03633-2.
Wagner, Ray and Heinz J. Nowarra. German Combat Planes: A Comprehensive Survey and History of the Development of German Military Aircraft from 1914 to 1945. Garden City, New York: Doubleday, 1971.


== Eksterne lenker ==
Albatros D.I
Fengtai

Fengtai (kinesisk: 丰台区; pinyin: Fēngtái Qū) er et bydistrikt i Beijing i Folkerepublikken Kina på 304,2 km² og med 932 000 innbyggere (2004).
Den bymessige utbygging av distriktet fulgte vesentlig senere enn de mer indre deler av Beijiong. Ennå inn i 1980-årene var Fengtai et landlig preget område med grisebinger og geitestaller, og der det var mange strøk uten elektrisitet. Urbaniseringen kom som en følge av Kinas økonomiske vekst med reform og åpnings-politikken. 
Beijings tredje, fjerde og femte ringvei har deler av sine sørlige strekk gjennom Fengtai.


== Administrative enheter ==
Subdistrikter:

Fengtai (丰台街道), You'anmen (右安门街道), Taipingqiao (太平桥街道), Xiluoyuan (西罗园街道), Dahongmen (大红门街道), Nanyuan (南苑街道), Donggaodi (东高地街道), Dongtiejiangying (东铁匠营街道), Lugouqiao (卢沟桥街道), Xincun (新村街道), Changxindian (长辛店街道), Yungang (云岗街道), Majiabao (马家堡街道), Heyi (和义街道);Storkommuner:

Changxindian (长辛店镇), Wangzuo (王佐镇);Områder /kommuner:

Fangzhuang (方庄地区), Yuanpingcheng (宛平城地区), Lugouqiao (卢沟桥地区), Huaxiang (花乡地区), Nanyuan (南苑地区)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell hjemmeside for Fengtais distriktsregjering (kinesisk eller engelsk)
Medaljens forside

Medaljens forside er en roman skrevet av Dag Solstad. Boka er en fremstilling av historien om skipsverfet og industrikonsernet Aker, og ble publisert i forbindelse med Akers 150-årsjubileum i 1991. Den er skrevet på oppdrag av og utgitt i samarbeid med Aker.
Solstad tok senere for seg arbeidet med denne boka og sin rolle som oppdragsforfatter i foredragene «Romanen på oppdrag» (holdt på arrangementet Bok 90 i Sandvika) og «Romanen på historisk grunn» (Holdt ved Den norske historiske forenings seminar i Hemsedal). Begge tekstene er publisert i hans bok 14 artikler på 12 år, utgitt i 1993.


== Handling ==
Medaljens forside er skrevet på romanform, men handlingen holder seg relativt strengt til de faktiske hendelser. Solstad skildrer grunnleggelsen av Aker Mek. Verksted, av marineoffiser Peter Steenstrup i 1841, moderniseringen av det norske samfunnet og industriens plass i siste halvdel av 1800-tallet, Fred. Olsen-familiens betydelige innflytelse over selskapet fra 1914, dieselskipenes inntog i mellomkrigstiden og utviklingen av en oljebasert offshore-industri, blant annet med bygging av oljerigger for Nordsjøen, fra 1960-tallet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Medaljens forside – fulltekstversjon i bokhylla.no, tilgjengelig for norske IP-adresser
Albatros D.II

Albatros D.II er et tysk jagerfly.
Albatros D.II var en direkte videreutvikling av Albatros D.I. Den viktigste endringen besto i å senke den øvre vingen 36 cm for å bedre sikten for piloten. På det meste var det 214 fly av denne typen i bruk ved fronten.


== Spesifikasjoner ==


== Litteratur ==
Cheesman, E.F. (1960). Fighter Aircraft of the 1914-1918 War. Harleyford Publications. 
Hofling, Rudolf (2002). Albatross D-II Germany's Legendary World War I Fighter. Schiffer Publications, Ltd. 
Munson, Kenneth (1968). Fighters, Attack and Training Aircraft of the 1914-1919 War. Blandford Press. 
Taylor, John W.R. (1969). Combat Aircraft of the World from 1909 to the Present. Putnam. 
Grey & Thetford (1962–70). German Aircraft of the First World War (2nd ed.). Putnam & Company. 


== Eksterne lenker ==
Wings Palette-fargelegging
Helge Hummervoll

Helge Hummervoll (født 29. juli 1961) er en norsk keyboardist fra Rennesøy i Stavanger kommune. Han er et av medlemmene i Stavanger-bandet The September When som han startet sammen med Morten Abel og Tor Øyvind Syvertsen i 1987. Bandet ble oppløst i 1996, men gjenforent i 2008 og i 2018
På midten av 70-tallet var han med å starte bandet Catrix som senere endret navn til Mods. Avskjedskonserten i 1983 trakk 400 publikummere. I 2012 ble bandet gjenforent på Viking Stadion foran 24 000 publikummere. I 2017 holdt bandet to konserter med 36 000 publikummere. Hummervoll har også vært medlem av Leif & Kompisane i perioden fra 1999 til 2001. I 2003 gav han ut en barneplate, Familien PitPot, sammen med Øyvind Lyse og Espen Stenhammer. Trioen turnerte med den kulturelle skolesekken i perioden 2004-2008 da The September When ble gjenforent. Han har de siste årene gjort en del liveopptredener som viseartist.  


== Diskografi ==
Familien Pit Pot (2003), med Øyvind Lyse og Espen Stenhammer


=== The September When ===
The September When (1989)
Mother I've Been Kissed (1991)
One Eye Open (1993)
HuggerMugger (1994)
Absolute The September When – Prestige de la Norvegè 1989–96 (1996)
The Best of TSW (2002)
Judas Kiss (2008)SinglerMortal (1989)
Wish for a Warm Juli x 2 (1989)
Bullet Me/A Place to Stop (1991)
Where You Go I Go Roundabout ...Now! (1991)
Mama Won't Tell You No Lie (1991)
Bullet Me (1991)
Nightflight (1993)
Can I Trust You (1993)
Cries Like a Baby (1994)
Sometimes Serious (1994)
Daydreaming (1996)


=== Mods ===
Revansj (1981)
Amerika (1982)
Originaler (1992)
Gje meg litt merr – de beste (2006)
Live Viking Stadion 9. juni 2012 (2012)SinglerBahama Mama (1992)


=== Nadirsenit ===
Skodde skodde (2000)
Nadirsenit (2000)


=== Leif & Kompisane ===
Sangar fra 1900-talet (2000)SinglerFint ver (2000)Deltar påGasolin'-hyllest: Fi Fi Dong – Gasolin' Tribute (1995)
Flemming Davanger

Flemming Davanger (født 1. april 1963 i Bergen) er en norsk curlingspiller.
I sitt tredje Junior-VM i curling i 1983 spilte Davanger toer med Pål Trulsen som skip, og vant sølv, etter finaletap for Canada med John Base i spissen. I 1986 spilte Davanger sitt første VM i curling, som treer med Tormod Andreassen som skip. Dette VM endte med en sjetteplass. Senere samme år vant de bronse i Curling-EM.
Hans neste internasjonale resultat var i Vinter-OL 1992, der curling var demonstrasjonsgren. Her spilte han sammen Tormod Andreassen igjen, og de endte med sølv. Etter noen dårlige VM flyttet han og fikk Pål Trulsen som skip igjen. Deres første VM sammen var i 1999, der de endte på 5.-plass. Året etter fikk de 7.-plass, men i Vinter-OL 2002 vant de gull, og VM samme år ga sølv.
Senere internasjonale medaljer er bronse i VM 2003, bronse i EM 2004 og gull i EM 2005.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Flemming Davanger – Olympics.com 
(en) Flemming Davanger – Olympic.org 
(en) Flemming Davanger – Olympedia 
(en) Flemming Davanger – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Flemming Davanger – World Curling Tour 
(en) Flemming Davanger – World Curling Federation
Numerisk aperture

Numerisk aperture (NA) er et begrep brukt i fiberoptisk kommunikasjon. Begrepet beskriver det vinkelområdet lyset kan være i, for å kunne bli ledet gjennom en fiber.

  
    
      
        N
        A
        =
        n
        sin
        ⁡
        (
        
          θ
          
            max
          
        
        )
        
      
    
    {\displaystyle NA=n\sin(\theta _{\max })\;}
  Hvor 
  
    
      
        n
      
    
    {\displaystyle n}
   er brytningsindeksen til mediet utenfor fiberen (oftest luft).
Siden det er forskjellen melleom kjernen og kappen som bestemmer denne vinkelen kan vi utlede NA også som følger:

  
    
      
        N
        A
        =
        
          
            
              n
              
                1
              
              
                2
              
            
            −
            
              n
              
                2
              
              
                2
              
            
          
        
      
    
    {\displaystyle NA={\sqrt {n_{1}^{2}-n_{2}^{2}}}}
  Hvor 
  
    
      
        
          n
          
            1
          
        
      
    
    {\displaystyle n_{1}}
   er brytningsindeksen til kjernen (Core) og 
  
    
      
        
          n
          
            2
          
        
      
    
    {\displaystyle n_{2}}
   er brytningsindeksen til kappen (Cladding) (se fiberoptikk).
En typisk verdi på 
  
    
      
        
          θ
          
            max
          
        
      
    
    {\displaystyle \theta _{\max }}
   i en Single-modus fiber er ca. 6°.
Diskotek (band)

Diskotek er et norsk pop/electronica-band.


== Medlemmer ==
Jan Thomes Moen (gitar, vokalist)
Kristian Lorentzen (bass, vokalist)
Einar Rørvik (synth, prog, vokalist)


== Diskografi ==
I Wanna Dance with Somebody, Anybody, album (2006)
She Doesn't Even Look At The Dance Floor, album (2011)


== Eksterne lenker ==
Diskotek Arkivert 8. august 2020 hos Wayback Machine.
Fjærbarkmåler

Fjærbarkmåler (Peribatodes secundaria) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten ligner på flere andre gråspraglete målere, men ulikt de fleste andre av dem lever den i barskog. Den ble først registrert i Norge i 1977 men har siden spredt seg mye og er nå registrert nord- og vestover til Hordaland ([1])


== Utseende ==
En ganske stor (vingespenn 40 – 48 mm), middels kraftig, gråspraglete måler. Den ligner sterkt på flere andre arter, særlig på grå barkmåler (Peribatodes rhomboidaria), men skiller seg fra denne på at vingene vanligvis har mer markerte tegninger og på at hannens fjærformede antenner er noe bredere, dessuten er den i gjennomsnitt noe større. Hannen har bredt fjærformede antenner, hunnen trådformede. Vingene er grå, forvingene har vanligvis tre ganske brede og tydelige, svarte tverrbånd. Larven er naken, brunlig med mørke sidestriper som er kantet med hvitt.


== Levevis ==
Arten er knyttet til barskog, men den kan vandre en del og kan derfor påtreffes ganske langt fra nærmeste bartrær. Larven lever på gran og furu. De voksne målerne flyr om natten og kommer gjerne til lys.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa. I Norge ble den først registrert ved Kristiansand i 1977, men den har siden spredt seg og finnes nå over det meste av Sørlandet og det sørlige Østlandet. I 2007 ble den også registrert i Hordaland ([2]).


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) fjærbarkmåler i Encyclopedia of Life 
(en) fjærbarkmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fjærbarkmåler hos Artsdatabanken 
(sv) fjærbarkmåler hos Dyntaxa 
(en) fjærbarkmåler hos Fauna Europaea 
(en) fjærbarkmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Peribatodes secundaria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Peribatodes secundaria – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Vårbarkmåler

Vårbarkmåler (Ectropis crepuscularia) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). I likhet med andre barkmålere er den ganske variabel i fargen.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 38 – 44 mm), middels kraftig, gråspraglete måler. Hannen har fjærformede antenner. Vingene har ofte markerte, brune tverrbånd, men disse kan også mangle helt, grunnfargen varierer fra hvitgrå til ganske mørkt grå. Både for- og bakvingene har tre mer eller mindre tydelige tverrbånd. Larven er lang og slank, glatt og gulbrun på farge.


== Levevis ==
Vårbarkmåleren lever i ulike slags skog. Larvene finnes særlig på bjørk (Betula spp.) og selje (Salix spp.), men de har også blitt registrert fra en rekke andre trær (også bartrær), busker og urter. De voksne målerne flyr om natten i mai – juni, på dagen hviler de på trestammer.


== Utbredelse ==
Arten finnes i den palearktiske sone og også i Nord-Amerika. I Norge er den funnet nord til Nord-Trøndelag.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) vårbarkmåler i Encyclopedia of Life 
(en) vårbarkmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vårbarkmåler hos Artsdatabanken 
(sv) vårbarkmåler hos Dyntaxa 
(en) vårbarkmåler hos Fauna Europaea 
(en) vårbarkmåler hos ITIS 
(en) vårbarkmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Ectropis crepuscularia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Ectropis crepuscularia – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ectropis crepuscularia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Storørret

Storørret, innsjøørret eller fjordørret (Salmo trutta lacustris) regnes av noen som en egen underart av ørret (Salmo trutta), men klassifiseringen er både omdiskutert og uavklart. Underarten er utbredt over store deler av Europa.


== Beskrivelse ==
Storørret er ørret som vokser seg særlig stor. Den trives i større innsjøer i den tempererte klimasonen og har gytevandring til hurtigrennende elver tilknyttet disse. Storørreten lever helst av mindre krepsdyr og annen fisk, som sik, krøkle og røye. Det kan være individuelle forskjeller i næringsgrunnlaget mellom fisk i ulike vann og elver.
Storørret kan oppnå en største lengde på opp mot 140 cm og en vekt på cirka 50 kg. Den gyter som regel i tidsrommet september–oktober. Ungfisken tar seg som regel til innsjøene når de er omkring 1–3 år gamle, som regel tidlig på sommeren. Den blir kjønnsmoden i 4–7-årsalderen, men den gyter normalt ikke oftere enn hvert andre til tredje år. Variasjoner i gytetiden har som regel med vannføring og temperatur å gjøre.


== Storørret i Norge ==
Mjøsørret (også kjent som hunderørret og brumundaørret m.m.), tyrifjordørret (også kjent som randselvørret og bergsjøørret) og randsfjordørret (også kjent som dokkaaure) tilhører alle denne underarten. I Mjøsa og Randsfjorden finnes det flere stammer av den. Hunderørreten gyter i Gudbrandsdalslågen.
I Randsfjorden regnes den såkalte dokkaauren som den fysisk største av storørretene. Denne gyter i Dokka/Etna. Nesten hvert år fanges det slik ørret på over 10 kg.
I Tyrifjorden finnes det to stammer. En som gyter i Randselva oppunder Viulfossen (såkalt randselvørret)  og en som gyter i øvre del av Drammenselva, mellom Vikersund og Geithus (såkalt bergsjøørret). I Randselva er rekorden på stang 12,7 kg. Under stamfisket i Randselva har man imidlertid hatt fisk på over 16 kg i rusene, selv om det normale er fisk på 2–12 kg. Storørreten som gyter ved Vikersund er generelt mindre (typisk 1–5 kg) og kalles gjerne nedstrømsgytende tyrifjordørret.
Det finnes storørretstammer i flere norske vann, blant annet i Sperillen i Ådal, Skogseidvatnet i Fusa, Storsjøen, Femunden og Isteren i Engerdal.
Det kan finnes storørret på mer enn 20 kg i våre innsjøer, men dette har aldri blitt dokumentert.


=== Norgesrekord ===
Gjeldende norgesrekord på stang er en hunderørret på 15,3 kg (fisken var 93 cm lang) tatt under dregging utenfor Fossum Gård på Nes av Robert Torp den 1. november 1981. Denne regnes fortsatt (2020) som norgesrekord.
Norgesrekord på fluefiske er en tyrifjordørret på 10,6 kg, tatt i Randselva av Bjørn Smith i 2001.


== Se også ==
Mjøsørret
Randsfjordørret
Tyrifjordørret


== Referanser ==
Tyrifjordørret

Tyrifjordørret (også kalt randselvørret og bergsjøørret av noen) er en storørret (Salmo trutta lacustris) som lever i Tyrifjorden, der det finnes to stammer av den. Dette er typisk ørret som vokser seg særlig stor og som lever av en fiskediett (sik, krøkle og røye) og har gytevandring (går opp i elvene for å gyte).
De to stammene av tyrifjordørret består av en som gyter oppstrøms oppunder Viulfossen i Randselva i Ringerike (såkalt randselvørret) og en som gyter nedstrøms ved Bergsjøen øverst i Drammenselva (såkalt bergsjøørret), ei stille mellom Vikersund og Geithus i Modum. Storørreten som gyter ved Vikersund kalles også nedstrømsgytende tyrifjordørret. Den blir typisk 1-5 kg tung. For å nå opp til gyteplassene i Randselva må fisken først vandre opp Storelva til Hønefossen, og derfra videre opp Randselva mot gyteplassene oppunder Viulfossen. Denne storørreten blir typisk 2-12 kg tung. I Randselva er det tatt fisk på 12,7 kg på stang, men under stamfisket i elva er det tatt opp fisk på mer enn 16 kg.
Stammen av storørret i Tyrifjorden ble betydelig redusert i perioden 1950-1980, helst på grunn av forurensning, tekniske inngrep og intensivt garnfiske. Siden har stammen stabilisert seg, men uten at den har økt i særlig grad. Tyrifjordørreten er en populær fisk blant sportsfiskere, som i fjorden gjerne dorger etter den. Hvert år tas det trolig cirka 50-100 storørret der.


== Se også ==
Storelva
Randselva
Mjøsørret
Randsfjordørret


== Eksterne lenker ==
Randselva.com
Fiskeguide for Ringerike
Inatur (salg av fiskekort)
Tour Méditerranéen

Tour Mediterranéen er et profesjonelt seksdagers landeveisritt som blir avholdt langs Middelhavet i syd-Frankrike. Første gang etapperittet ble kjørt var i 1974, og siden 2005 har det vært en del av UCI Europe Tour. Fra 1974 til 1977 het rittet Trophée Méditerranéen.


== Vinnere ==


== Resultater ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Historien om Tour Méditerranéen Arkivert 31. desember 2012 hos Wayback Machine.