jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Folkestadbyen

Folkestadbyen i Fyresdal utgjorde en gang sentrum i bygda. Det var her, hvor den gamle hovedveien mellom gårdstunene langs Fyresvatn krysset Sitjeåi, at det på 1870-tallet oppsto et nærings- og håndverkssentrum på grunnen til den gamle Folkestad gård. Det var tre gater i et triangelmønster; hovedveien, Skippergata og Lensmannsgata. I løpet av 40 år ble små hus flyttet dit fra andre deler av bygda, eller nye hus ble oppført, mange av dem i sveitserstil.
Her bodde ikke bare håndverkere av mange slag, men også folk som lensmann, postkjører, jordmor, handelsmenn, og kaptein på rutebåten på Fyresvann. Innenfor denne lille byen fantes så sent som for 60 år siden fem-seks dagligvarebutikker med assortert utvalg, manufakturhandel, meieri, bakeri, bedehus og vertshus. Idag er forretningene samordnet og redusert i antall, og deler av «byen» inngår nå sammen med et titall kjempefuruer i Øyskogen i Fyresdal Bygdemuseum som inngår i samlingene til Vest-Telemark Museum. Men det er fremdeles liv i Folkestadbyen, de småhusene som ikke inngår i museet er nå boliger, og det finnes ennå butikker og vertshus. Folkestadbyen ble i 2003 tildelt tettstedsprisen for Telemark.
Idag utgjør Folkestadbyen en del av tettstedet Moland.


== Kilder ==
Om Folkestadbyen :

Fra visittelemark.no / TripAdvisor
Fra Fyresdal kommunes nettsider
Fra Lokalhistoriewiki
Statt opp

Statt opp (Maggeduliadei) er den tredje EP-en fra det norske bandet Gåte og ble utgitt i 2003.


== Sporliste ==
«Statt opp (Maggeduliadei)»
«Til deg» (vokalversjon), (Trad. etter Magnhild Almhjell)
«Bendik og Årolilja» (live)
«Litle fuglen» (demo)


== Medvirkende ==


=== Gåte ===
Gunnhild Sundli - vokal, fele, låtskriver, arrangement, miksing
Sveinung Sundli - fiolin, keyboard, låtskriver, arrangement, miksing
Magnus Børmark - gitar, synthesizer, låtskriver, arrangement, miksing
Gjermund Landrø - bass, gitar, låtskriver, arrangement, miksing
Martin Langlie - trommer, perkusjon, låtskriver, arrangement, miksing


=== Øvrige ===
Alex Møklebust - produsent, programmering, miksing
Anne Kleivset - produsentassistent på Til deg
Jock Loveband - miksing
Espen Berg - mastering
Lena Anette Pedersen - fotograf
Magnus Rakeng - coverdesign
Melkeveien Designkontor - coverdesign


== Eksterne lenker ==
Statt opp
Birketveit

Birketveit, er et tettsted og kommune- og administrasjonssenter i Iveland kommune, Aust-Agder, ved Rv. 403 ca. 43 km nord for Kristiansand. Stedet har egen idrettshall; kommunehus med mineralsamling. Iveland kirke er en tømret korskirke bygd i 1836.
Konstruktiv mistillit

Konstruktiv mistillit innebærer at et parlament i et parlamentarisk system ikke kan felle en regjering uten å stable en ny på beina. Dette prinsippet ble innført i Forbundsrepublikken Tyskland etter andre verdenskrig. Bakgrunnen var et ønske om å unngå en gjentagelse av de ustabile regjeringene landet hadde hatt under Weimarrepublikken. 


== Se også ==
Mistillitsvotum
Tysklands politiske system
Tingvatn

Tingvatn er kommune- og administrasjonssenter i Hægebostad kommune i Agder. Stedet ligger ved fylkesvei 43 midtveis mellom Snartemo stasjon på Sørlandsbanen og fylkesvei 42 i Eiken. Stedet er en gammel tingplass med en rekke gravhauger, steinsetninger og bautasteiner fra jernalderen. Det var også brukt som rettersted frem til slutten av 1700-tallet. Tingvatn har eget bygdetun. Navnet kommer av norrønt «þing», 'ting, tingsted'. Det litt over 100 mennesker på Tingvatn.
Hjelmelandsvågen

Hjelmelandsvågen er et tettsted og administrasjonssenteret i Hjelmeland kommune i Rogaland. Tettstedet har 561 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger i Ryfylke. Riksvei 13 gikk tidligere gjennom tettstedet, men ender nå ved fergekaien på Sande der det er bilferge til Nesvik på nordsiden av Jøsenfjorden.  Sande har etterhvert overtatt en del sentrumsfunksjoner fra Hjelmelandsvågen. Norsk Frukt- og Laksefest arrangeres i Hjelmelandsvågen hvert år i september måned. Her ligger også kommunenss tusenårssted som er en utescene på tunet, tegnet av Knut Fosså.
Hjelmelandsvågen er et gammelt strandsted og langs fjorden øst for Hjelmelandselva er står det fortsatt mange gamle hus. Tidligere var det også slik bebyggelse langs elva, men en stor flom 26. november 1940 raserte dette området. Ti hus ble tatt av flommen som også gravde ut deler av kirkegården. Området ble fylt til igjen, men ingen av husene ble gjenreist. Idag ligger kommunehuset i dette området, mens kirkegården er flyttet nærmere kirken på sørsiden av elven.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk Frukt- og Laksefests nettsted


== Kilder ==
Njål Tjeltveit, Hjelmelandsvågen, ein strandstad i Ryfylke, 1986, ISBN 82-7096-172-8
Trygve Brandal, Hjelmeland bygdesoge, Bind II, 1800-1990, 1994, ISBN 82-991357-2-9
Aksdal

Aksdal er et tettsted og administrasjonssenteret i Tysvær kommune i Rogaland. Tettstedet har 730 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger øst for Aksdalsvatnet. Aksdal er et knutepunkt for veier, Europavei 39 og Europavei 134 møtes her. Her ligger Aksdal kirke.


== Referanser ==
Sjå attende

«Sjå Attende» er den første singelen fra albumet Iselilja av det norske bandet Gåte.


== Sporliste ==
«Sjå attende»
«Kysja Roa»


== Medvirkende ==


=== Gåte ===
Gunnhild Sundli - vokal, fele, låtskriver, arrangement, miksing
Sveinung Sundli - fiolin, keyboard, låtskriver, arrangement, miksing
Magnus Børmark - gitar, synthesizer, låtskriver, arrangement, miksing
Gjermund Landrø - bass, gitar, låtskriver, arrangement, miksing
Martin Langlie - trommer, perkusjon, låtskriver, arrangement, miksing


=== Øvrige ===
Kåre Vestrheim - produsent, tekniker, miksing
Mike Hartung - miksing og mastring
Herborg Pedersen - fotograf
Magnus Rakeng - coverdesign
Melkeveien Designkontor - coverdesign


== Eksterne lenker ==
Sjå attende
Etnesjøen

Etnesjøen (tettstedsnavn Etne) er et tettsted og administrasjonssenteret i Etne kommune i Vestland. Tettstedet ligger innerst i Etnefjorden, og har 1 315 innbyggere per 1. januar 2022.


== Referanser ==
Aurlandsvangen

Aurlandsvangen er et tettsted og administrasjonssenteret i Aurland kommune i Vestland. Tettstedet har 804 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger på østsiden av Aurlandsfjorden der Aurlandselvi renner ut i fjorden. Aurlandsvangen ligger omtrent ti kilometer nordøst for Flåm og ca. 32 kilometer sørøst for Lærdalsøyri (gjennom Lærdalstunnelen). 


== Referanser ==
Krokstadøra

Krokstadøra er et sted på nordsiden av Snillfjorden i Orkland kommune i Trøndelag. Stedet var tidligere postadresse i Snillfjord kommune. Da posthuset ble flyttet over til østsiden av Bergselva til gården Å ble navnet Krokstadøra tatt med og feilaktig brukt som fellesnavn på all bosetning i botnen av Snillfjorden. Krokstadøra ligger i botnen av Snillfjorden på vestsiden av Bergselva. Krokstadøra var administrasjonssenter i Snillfjord kommune til og med 2019. Fylkesvei 714 gikk tidligere gjennom Krokstadøra, før veien ble lagt om den 22. februar 2019.


== Referanser ==
Bjugn (tettsted)

Bjugn (tidligere Botngård) er et tettsted i Ørland kommune i Trøndelag. Tettstedet var tidligere administrasjonssenteret i Bjugn kommune og fra og med 1. januar 2020 administrasjonssenter for Ørland kommune. Bjugn ligger innerst i Bjugnfjorden på Fosen, midt i Ørland kommune. Tettstedet hadde 1 339 innbyggere per 1. januar 2022.
I forbindelse med Kommunereformen ble det vedtatt at Bjugn kommune og Ørland kommune skulle slås sammen fra 1. januar 2020, til en ny kommune som skulle hete Ørland kommune. Den nye kommunen skulle ha Botngård – som skiftet navn til Bjugn – som administrasjonssenter.


== Samfunn ==

Bjugn er et handelssted med dagligvarebutikker som Coop Extra, Kiwi og REMA 1000, i tillegg til bank, apotek, hotell, frisører, kafeer og spisesteder.
Det er flere bedrifter som har kontorer i Bjugn, blant annet Fosenkraft, Rambøll og Fosenhus.
Fosenhallen er en innendørs skøytebane med muligheter for lengdeløp på skøyter, ishockey, kunstløp, curling og en 7-er fotballbane.
Botngård skole og Fosen videregående skole ligger i Botngård.


== Navnet ==
Bjugn som tettsted og administrasjonssenter, da under navnet Botngård, skriver seg fra kommunereformen i 1964 der kommunene Jøssund, Nes, Bjugn og nordlige deler av Stjørna ble slått sammen til Bjugn kommune. I 2019 ble navnet endret fra Botngård til Bjugn i sammenheng med sammenslåing av de tidligere Ørland og Bjugn kommuner 1. januar 2020.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fosenhallen
Ranemsletta

Ranemsletta (eller Overhalla sentrum) er et tettsted og administrasjonssenter i Overhalla kommune i Namdalen, Trøndelag.Tettstedet har 487 innbyggere per 1. januar 2022, og ligger ved elva Namsen. Her ligger middelalderkirken Ranem kirke fra 1187. Overhalla barne-og ungdomsskole ligger her; den er ungdomsskole for hele kommunen, og en av to skoler for 1.-7. klasse. Ny skole ble innviet i 2015.Det var i 2014 en diskusjon om hvorvidt tettstedet skulle hete Overhalla eller Ranemsletta. Vegskilta som viste navnet Overhalla ble tatt ned og nye vegskilt med navnet Ranemsletta ble satt opp den 6.2.2018 etter vedtak fra Samferdselsdepartementet.


== Referanser ==
Myklebostad (Steigen)

Myklebostad (også Leinesfjorden) er administrasjonssenteret i Steigen kommune i Nordland. 
Stedet ligger ved den indre delen av Leinesfjorden, mellom fjordarmene Saursfjorden og Botnfjorden. Leinesfjord har blant annet barne- og ungdomsskole, barnehage, samfunnshus, vertshus og bensinstasjon. En avdeling av Knut Hamsun videregående skole i Hamarøy ligger i Leinesfjord.
Leinesfjord kapell ligger på Pinstranda om lag 1,5 kilometer sørøst for Leinesfjord.
Leinesfjord har veiforbindelse via fylkesvei 835 til europavei 6 ved Tømmerneset i Hamarøy. (Sør)østover går veien til Nordfold.


== Referanser ==
Abjad

Abjad (uttales /abdsjad/) er en form for skriftsystem hvor hver bokstav står for en konsonant; det vil si at leseren må legge til vokalen selv. Det er et uttrykk foreslått av Peter T. Daniels for å kunne erstatte uttrykket «konsonantalfabet» og lignende, for å referere til de vestsemittiske skriftsystemer. Noen lingvister mener at abjader utgjør en undergruppe av alfabeter, mens andre mener det er en egen type skriftsystem. I vanligtale inneholder navnene på abjader ordet «alfabet», som for eksempel det fønikiske alfabet og det arabiske alfabet.
Ifølge Daniels’ formuleringer skiller abjadene seg fra andre alfabeter ved at kun konsonantene, og ikke vokalene, er representert iblant grunngrafemene. Abjader skiller seg også fra en annen kategori oppfunnet av Daniels, abugidaene, der vokalen er «innebygget» i fonologien, slik at en konsonant ikke bare representerer en konsonant, men en konsonant og vokal. Vokallyden kan ofte endres gjennom å legge diakritiske tegn til konsonanten. I en abugida blir vokalene alltid markert, enten med et diakritisk merke, et lite tillegg på bokstaven, eller et eget tegn, i motsetning til en abjad, der det òg finnes slike vokaltegn (som for eksempel nikkud i det hebraiske alfabet, og harakat i det arabiske alfabet), men der bruken er valgfri.


== Etymologi ==
Systemets navn kommer fra det arabiske ordet for «alfabet», som er satt sammen av de første fire bokstaver i det arabiske alfabet i den eldre abjadiske rekkefølgen, på samme måte som det norske ordet «alfabet» er satt sammen av navnene på de to første bokstavene i det greske alfabet, alfa og beta (samme med det hebraiske alfabets bokstaver alef og bet).


== Liste ==
Tre abjader er i bruk i dag:

Arabisk
Hebraisk
Syrisk


== Referanser ==
Samuelsons

Samuelsons var en av de mest populære svenske kristne musikkgruppene på 1970-tallet. De var populære i alle de nordiske landene, samt i USA. De besøkte ofte Norge. De skrev ny kristen tekst på og gjorde flere coverlåter av flere populære sanger fra hitlisten. Musikkstilen var en blanding av country, danseband, rock og ballader.
Samuelsons bestod av brødrene Rolf, Kjell, Olle och Jard Samuelson. Flere av brødrene har gjort solist karrierer.
I 1984 ble det siste albumet utgitt. Brødrene Kjell og Jard fortsatte i hver sin solist karriere. Kjell Samuelsons opptråtte alene, men broren Jard hadde etterhvert med seg ektefellen Carina.
Både Kjell Samuelson og Jard & Carina var med i alle fjernsynsproduksjonene av det kristne sangprogrammet Minns du sången.
På plateomslag og notehefte fra 1970-tallet var Samuelsons avbildet sammen med Carl XVI Gustaf, Dolly Parton og Pat Boone.


== Löttorp camping ==
Samuelsons drev en campingplass på Löttorp, der de sammen med andre kristne artister hadde opptredener gjennom sommeren. Stedet var et populært feriemål for kristne fra hele norden.


== Diskografi (utvalg) ==
Samuelsons har gitt ut mange album, de fleste på plateselskapet Pilot Music. De har også noen utgivelser på andre plateselskap. De er med på flere samleplater, blant annet sammen med artistene Curt & Roland og Mia Marianne og Per Filip.


=== Album ===
1971 – Följ med
1972 – En väg
1973 – Tillsammans
1974 – Vänner
1975 – Sånger vi gärna minns vol.1
1975 – Sjung med Samuelsons - Allsånger
1976 – Personligt
1976 – Pärleporten - Samuelsons mest önskade
1977 – Sånger vi gärna minns vol.2
1978 – Vilken dag
1978 – Nu ser jag himlen - Mest önskade 2
1978 – You're My World
1979 – Golden Trumpets & Silver Saxophones
1979 – God jul önskar Samuelsons
1980 – Sånger vi gärna minns vol.3
1981 – Vi ska ses igen
1982 – En ljus framtid
1983 – Från mörker till ljus
1984 – Sånger vi gärna minns vol.4
1985 – Önskesånger


=== Singel/EP ===
1980 – Snart går än ett år/Bortom gyllne sol


=== Jard Samuelson (soloalbum) ===
1987 – Nya vägar


=== Jard & Carina Samuelson (album) ===
1988 – Du har en vän
1990 – Vilken underbar värld
1992 – En härlig morgondag
1995 – Varje dag är en gåva
2001 – När vi möts igen
2004 – En sång en gång för längsen


=== Kjell Samuelson (soloalbum) ===
1987 – Tro, hopp & kärlek
1988 – På sångens vingar
1990 – Längtan
1993 – Country & Gospel
1998 – Minns du sangen
2005 – Goda nyheter


== Eksterne lenker ==
(en) Samuelsons på Discogs 
(en) Samuelsons på MusicBrainz 
(en) Samuelsons på Spotify
Elektromagnetisk forstyrrelse

Elektromagnetisk forstyrrelse (eller EMI, også kalt radiofrekvensforstyrrelser eller RFI) er en (vanligvis uønsket) forstyrrelse som påvirker en elektrisk krets på grunn av elektromagnetisk stråling fra en ekstern kilde. Forstyrrelsen kan påvirke, stanse eller på andre måter nedgradere eller sette grenser på effekten i en omkrets. Kilden kan være et hvilket som helst objekt, naturlig eller kunstig, som har hurtigskiftende elektriske strømninger, slik som en elektrisk omkrets, solen eller Aurora polaris. Når et apparat eller system blir forstyrret i sin funksjon i det elektromagnetiske miljøet det er ment å fungere i, kaller vi fenomenet elektromagnetisk interferens, EMI.
Når et apparat eller system derimot er installert på en slik måte at det fungerer uforstyrret i sitt elektriske miljø, og heller ikke forstyrrer annet elektrisk utstyr, har vi elektromagnetisk sameksistens eller elektromagnetisk kompatibilitet, EMC.
Elektromagnetiske felt er en samlebetegnelse for elektriske felt (E-felt) og magnetfelt (B-felt). Enhver spenningssførende leder eller komponent omgir seg med et E-felt, men det er i første rekke i høyspenningsanlegg at disse feltene medfører problemer. I bygningsinstallasjoner vil de aller fleste problemene kunne føres tilbake til B-feltene.
Alle strømførende ledere omgir seg med et magnetisk felt. Feltets størrelse øker med størrelse på strømmen og minsker med avstanden til støykilden (i dette tilfellet lederen). Kretsens påtrykte spenning er uten betydning når man vurderer forholdene i forbindelse med magnetiske felt. I en flerlederkabel i et IT-, TT- eller TN-System er summen av strømmene ved normal og feilfri drift lik null. Men siden sentrum for hver av strømmene er litt forskjøvet i forhold til hverandre, omgir kabelen seg allikevel med et visst magnetisk felt. Feltet er imidlertid mye mindre enn det som er rundt en enlederkabel. I et TN-C-S-system må vi regne med at deler av belastningsstrømmen bestandig returnerer til transformatorens jordede punkt via bygningskonstruksjoner eller andre ledende deler, og derfor dannes det magnetiske felt både rundt kabler og rundt ledende bygningskonstruksjoner. Dette er en av grunnene til at et slikt system ikke tillates brukt etter første fordeling i bygningsinstallasjoner.


== Referanser ==
Christina Imsen

Christina Imsen (født Sonesson; 3. juli 1951 i Karlshamn) er en svensk kristen sanger. Hennes sjanger er visesang. Hennes ektefelle er Per-Arne Imsen; leder av menigheten Agape i Göteborg.
En periode konsentrerte Christina seg mye mot den spansktalende verden, da hun blant annet gjorde seks innspillninger på spansk og turnerte i Latinamerika. På 2000-talet har hun gitt ut flera samlingsalbum der hun har samlat manga av sina mest populære sanger på CD. 2006 ble albumet ”Frälst” utgitt, Albumet har en tydelig evangeliserende framtoning.

FamilieChristina Imsen er datter av pastor Erik Sonesson. Hun er gift med Per-Arne Imsen, sønn av Arne Imsen.


== Diskografi ==


=== Svenske ===
1966 – Christina och David Sonesson sjunger EP
1967 – Christina och David Sonesson sjunger EP FALK38
1968 – Tiden är inne (m. Pelle Karlsson/Västkustteamet) LP LP 335
1968 – «Traktatskiva (Stopp där!!!)» singel TS 681
1970 – Björngårdsvillan – sånger från TV-programmen LP LP 6905
1970 – Christina Sonesson till orkester EP MRE 1102
1971 – Pilgrimens längtan LP MRL 2102
1972 – Rut-Mari, Christina och Irene LP MRL 2106
1974 – Varför bygger du Noa en båt LP MRL 2110
1980 - Sjunger Evangelium Volym 3, Kristus Lever Är Min Segermelodi ‎(LP) MRL 2114
1982 – Isak och Rebecka LP MRL 2117
1987 – Jag sett Guds härlighet LP MRL 2119
? – Du mig kallade O Herre LP MRL 2120
1994 – Det finns kraft MC KB 125
1996 – Mitt hjärta flödar över MC KB 130
2000 – Hittills – 20 utvalda sånger CD PMMCD 441
2001 – Tidigt CD PMMCD 442
2002 – Hittills 2 – 20 utvalda sånger CD PMMCD 443
2003 – Pilgrimens längtan CD PMMCD 2102
2003 – Hittills 3 – 20 utvalda sånger CD PMMCD 444
2006 – Frälst CD PMMCD 445
2008 – Psalm och Visa CD PMMCD 446
2013 - Min sång CD


=== Andre språk ===
Engelsk
Isaac and Rebecca MC MC 801
I've seen God's glorousness MC MC 802
Norsk
Isak og Rebekka MC KB 501
Jeg sett Guds herlighet MC KB 502
Bring blott bud MC KB 503
Fransk
Merci Seigneur MC MC 902
Spansk
Cristo es la peña MC MC 601
Yo vi su gloria MC MC 602
Regresa a la Fuente MC MC 603
Habla Dios a mi corazon MC MC 604
Somos peregrinos MC MC 605
Un rio brota de la cruz MC MC 606
Kroatisk
Kad iman te CD  2003


== Eksterne lenker ==
www.christinaimsen.com Hjemmeside (svensk)
Christina Imsen på Discogs
Det franske polarinstitutt – Paul Émile Victor

Det franske polarinstitutt – Paul Émile Victor (fransk: Institut polaire français – Paul Émile Victor, forkortet IPEV) er et fransk forskningsinstitutt. Etablert som Institut Francais pour la Recherche et la Technologie Polaires (IFTRP) i 1992. Polarinstituttet har 120 ansatte, 50 ved hovedkontoret i Brest i Bretagne og 70 ved de ulike feltstasjonene. 
Polarinstituttets feltstasjoner:

Sør-Indiahavet:
Kerguelen
Crozetøyene
île Amsterdam
Antarktis
Dumont d'Urville i Adélie Land
Concordia ved Dome C inne på Antarktisplatået
Ny-Ålesund, SvalbardBudsjettet for 2004 var på 26 millioner euro.
Polarinstituttet er oppkalt etter den franske etnolog, polarforsker og oppdagelsesreisende Paul Émile Victor.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted
Komsomolsk-na-Amure

Komsomolsk-na-Amure (russisk: Комсомо́льск-на-Аму́ре) er en by i Khabarovsk kraj i Russland. Den ligger på venstre bredd av elva Amur, rundt 356 km nordøst for Khabarovsk. Den ligger ved Bajkal-Amur-jernbanen. Innbyggertall: 281 035 (folketelling 2002); 315 325 (folketelling 1989).På kinesisk kalles byen Gongqing Cheng (共青城), direkte oversatt «Komsomolbyen». Området lå opprinnelig under keiserriket Kina, men kom under russisk overhøyhet etter Aiguntraktaten i 1858.
Landsbyen Permskoje (russisk: Пе́рмское) ble opprettet i 1860 av innflyttede småbønder fra Perm gubernija. I 1932 ble det bygget tungindustrifabrikker på stedet, og landsbyen fikk bystatus, og navnet ble endret til Komsomolsk-na-Amure, ettersom den ble grunnlagt som industrielt senter av den kommunistiske ungdomsorganisasjonen Komsomol.I løpet av 1900-tallet utviklet byen seg til et regionalt senter for industrier som metallurgi, maskinbygging, oljeraffinering og skipsbygging. Flyprodusenten Sukhoi har betydelige fabrikker i byen. Khurba flybase ligger sør for byen, og Dzemgi flybase ligger i nord.


== Vennskapsbyer ==
 Jiamusi, Kina
 Kamo, Japan


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(ru) Offisielt nettsted 
(en) Komsomolsk-on-Amur – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Комсомольск-на-Амуре – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Svalbard Rakettskytefelt

Svalbard Rakettskytefelt (forkortet SvalRak) er utskytningsstasjon for forskningsraketter ved Ny-Ålesund på Svalbard. 
Stasjonen drives av Andøya Space Center og ble åpnet 3. november 1997. Investeringene i anlegget var på 7,4 millioner kroner. 20. november 1997 kl 17:30 ble ISBJØRN-1 skutt opp som stasjonens første rakett.
Lyntog

Lyntog er i norsk og (særlig) dansk brukt om visse typer raske tog. De senere år er lyntog i norsk brukt synonymt med høyhastighetstog.


== Lyntog i Danmark (1935-) ==

I 1935 fikk Danmark en serie på fire lyntog med tre vogner eller ledd, og i 1937 ytterligere fire med fire slike. De var dieselelektriske, og tydelig inspirert av det tyske Fliegender Hamburger som var introdusert i 1933. I Danmark ble disse togene ofte kalt røde lyntog. Toppfarten var lavere enn for Fliegender Hamburger (120 mot 160 km/t). Sammen med åpningen av Lillebæltsbroen reduserte de i 1935 like fullt kjøretiden København–Aalborg fra 10½ til 6½ time. Disse togene er kalt en dansk trafikkrevolusjon. De ble utfaset i perioden 1967-73, dvs. at levetiden var 30-38 år. Senere har de danske statsbaner (DSB) tatt flere generasjoner lyntog i bruk. Betegnelsen lyntog ble gjerne brukt om DSBs til enhver tid raskeste tog, for det meste motorvognsett; enkelte lokomotivdrevne tog ble kalt sorte lyntog. I 1997 ble betegnelsen lyntog erstattet med InterCityLyn.


== Lyntog i Norge ==


=== Perioden 1945-77 ===
NSB anskaffet i 1945-46 noen togsett med tre vogner som også lignet på Fliegender Hamburger, og som også ble kalt lyntog. NSBs lyntogpark bestod av fire elektriske Type 66 og seks dieselelektriske Type 88. Også disse hadde en toppfart på opptil 120 km/t, men NSB hadde knapt strekninger hvor de kunne komme i nærheten av dette. Lyntogene ble brukt på lengre strekninger. Men da NSB trengte flere elektriske tog, bl.a. i forbindelse med Vekk med dampen-programmet, valgte en i stedet dels lok og vogner, dels motorvognsettet 68. De norske lyntogene var i drift til 1977.
Ved NSBs 100-årsjubileum 1954 beæret Postverket lyntogene med et frimerke i valøren 30 øre. Mens lyntogene som de eneste av NSBs tog var malt i kremgult og mørkeblått, var frimerket rødt, som vanlig for frimerker beregnet på brev innenlands på den tiden.
Betegnelsen lyntog er eldre enn ovennevnte danske og norske tog og var brukt en rekke ganger i Aftenposten fra 1887 av. I Sverige brukes den tilsvarende betegnelse blixttåg sjelden, vanligvis brukes snälltåg eller snabbtåg.


== Lyntog = høyhastighetstog ==

I Norge brukes lyntog synonymt med høyhastighetstog, særlig i pressen, antagelig fordi ordet er kortere (f.eks. «De nye damene i Samferdselsdepartementet og Jernbaneverket blåser støvet av lyntogvisjonene»), og ikke minst egnet til større overskrifter og i sammensetninger. Tilsvarende kalles høyhastighetsbane for lyntogtrasé. NSB og Jernbaneverket foretrekker «høyhastighetstog» og «høyhastighets(jern-)baner», f.eks. i forbindelse med Follobanen. I motsetning til NSB (og senere Vy) har Flytoget AS ofte brukt hastigheten i markedsføringen. Både flytogene (Type 71 og de beslektede Type 73 har en toppfart på 210 km/t.


== Referanser ==

I Danmark er Lyntog siden 1935 en betegnelse på hurtige tog. I dag går de med 160–180 km/h.


== Se også ==
Høyhastighetstog i Norge