jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Tobol

Tobol (russisk: Тобол, kasakhisk: Тобыл – Tobyl) er ei elv i Kasakhstan og Russland. Den er ei venstre sideelv til Irtysj. Tobol er 1591 kilometer lang og har et nedbørfelt på 426 000 km².


== Elveløp ==
Elva har sine kilder i grenseområdene mellom Kasakhstan og Orenburg oblast i Russland, i de østligste utløpene av Uralfjellene. Elva danner her grensen mellom de to landene over en strekning på 50 km. Den renner så mot nordøst over Turgajplatået. Etter å ha passert sju demninger og rundt 320 kilometer når Tobol det Vestsibirske lavland nær byen Rudnyj. Den renner gjennom den kasakhiske Kostanaj oblast, og inn i Russland etter igjen å ha dannet en 50 kilometer grensestrekning mellom landene. På sin vei gjennom de russiske oblastene Kurgan og Tjumen mottar Tobol flere store sideelver fra Uralfjellene i nordvest. Ved Tobolsk munner den ut i Irtysj-floden.
De nedre delene av elva fryser over rundt månedsskiftet oktober/november, mens de øvre og sørligere delene fryser i løpet av november. Elva er islagt til slutten av april eller tidlig i mai. Tobol er farbar for båter på de nederste 437 kilometer fra munningen.


== Historie ==
Tobol var en av de fire viktige elvene i Sibir-khanatet.  I 1428 ble khanen drept i kamp mot styrkene til Abu'l-Khayr Khan i slaget ved Tobol.


== Største sideelver ==
Tobols største sideelver er (alle fra venstre, unntatt Ubagan):

Tavda
Pelym
Sosva
Lozva
Tura
Pysjma
Nitsa
Tagil
Iset
Miass
Tetsja
Ubagan
Uj
Ajat


== Byer ved Tobol ==
Lisakovsk
Rudnyj
Kostanaj
Kurgan
Jalutorovsk
Jarkovo
Tobolsk


== Referanser ==
Ganglion (andre betydninger)

Ganglion kan sikte til:

Ganglion, en samling med vev
Ganglion Gasseri, et ganglion beliggende i en forsenkning på bunnen av skallen
Ganglion (cyste) som ofte opptrer på eller rundt ledd og sener
SVT World

SVT World er en svensk TV-kanal for svensker bosatt ute i verden, eid av Sveriges Television (SVT). Kanalen sendes i hele Europa, Nord-Afrika, deler av Midtøsten, Asia og Australia. Kanalen sender svenske programmer (ikke innkjøpte programmer grunnet rettigheter) som går på SVT 1 og SVT 2, og fra Utbildningsradion. Hvis det bare sendes innkjøpte program på SVT 1 og SVT 2, sendes programmer fra SVT 24 og Kunskapskanalen.


== Historie ==
Kanalen startet sine sendinger i Sør-Finland i 1988, da under navnet TV4. Senere ble navnet endret til SVT4. 10. desember 1997 startet kanalen sendinger over satellitt til hele Europa, og da fikk kanalen navnet SVT Europa. Siden 2007 har kanalen sendt i det digitale bakkenettet i Finland. Etter å ha sendt utenfor Europa i flere år endret kanalen våren 2009 navn til SVT World. SVT har planer om å utvide sendeområdet til å også omfatte Nord-Amerika allerede i løpet av 2009, og senere også Sør-Amerika.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Hjemmeside
Fylkesvei 6062

Fylkesveg 6062 går mellom Harøysundet og Gule i Hustadvika kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 237.


== Kommuner og knutepunkter ==

 HustadvikaHarøysundvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6062
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 4478

Fylkesvei 4478 går mellom Skjæveland i Sandnes og Voll i Klepp. Veien er 4,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 242.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Sandnes
44Fylkesvei 44 Skjæveland
 Klepp
Fv4476Fylkesvei 4476 Voll


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4478
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Hawker Tornado

Hawker Tornado var et britisk jagerfly.
Tornado ble utviklet parallelt med Hawker Typhoon som den stort sett var identisk med, med unntak av forskjellige motorer. Tornado benyttet en Rolls-Royce Vulture mens Typhoon benyttet en Napier Sabre.
Tre prototyper ble bygget, en utstyrt med en Bristol Centaurus luftavkjølt stjernemotor, og en av 201 bestilte serieproduserte fly rakk å bli ferdig før Tornado ble kansellert på grunn av store problemer med Vulture-motoren.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Hawker Tornado
Fylkesvei 244 (Sogn og Fjordane)

Fylkesvei 244 (Fv244) i Sogn og Fjordane gikk mellom Steine bru og Bjelde i Aurland kommune. Veien var 1,1 km lang.
2019 ble veien arm av fylkesvei 50.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Aurland
50Fylkesvei 50 Steine bru
Endepunkt Bjelde


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Ferromagnetisme

Ferromagnetisme er en magnetisk egenskap som kjennetegner bestemte materialer (liknende magnetiske egenskaper er ferrimagnetisme og antiferromagnetisme). De fleste tilfeller av magnetisme i hverdagen stammer fra ferro- eller ferrimagnetiske stoffer, såkalte permanentmagneter.
Ferromagnetiske materialer lar seg magnetisere av et ytre magnetfelt og magnetiseringen vil ikke forsvinne etter at feltet er fjernet. Magnetiseringen til en ferromagnet som er magnetisert og senere fjernet fra feltet kalles den remanente magnetiseringen Mr. Det ytre feltet som kreves for å snu magnetiseringen kalles det koersive feltet Hc.
Fylkesvei 1480

Fylkesvei 1480 går mellom Fossmoen og Staurhaugen i Lillestrøm kommune. Veien er 4,6 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 252.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Lillestrøm


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv1480
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Hofs Brug

Hofs Brug var en fabrikk lokalisert til østsiden av øvre fall i Hovsfoss (Ådalselva) i tidligere Norderhov kommune, like utenfor Hønefoss. 
Fabrikken ble etablert i 1884 og startet som et sliperi med to apparater som produserte 2500 tonn. Etter hvert ble sliperiet utvidet slik at det i alt var fire apparater. Transporten til/fra Hofs Bruk gikk via en taubane til lagerbygg på Begnamoen, hvor kull og råstoff kom inn, og papir gikk ut. Fabrikken hadde i alt 80 mann og 30 kvinner i arbeid. Ved Ing. O. Grundt Røsholms død i 1942, skiftet bedriften navn fra Hofs Bruk til O. Grundt Røsholm.


== Overtakelse ==
I 1950 ble Røsholm overtatt av Follum som på nytt ga den navnet Hofs Bruk, produksjonen var da 3000 tonn papir.  Ny bro mellom Follum og Hofs Bruk ble bygget i 1950, og sliperiet på Hofs Bruk ble nedlagt i 1953. Kraftstasjonen ble bygget i 1955, og ble lagt ned i 1978, og friskvannsanlegget ble montert i samme lokaler


== Maskiner ==
I 1891 kom den første papirmaskinen på Hofs Bruk og dermed den første ved Bægna. Denne papirmaskinen, PM 1, produserte uglittet brunt træpapir (innpakningspapir). Fabrikken fortsatte med rask utvikling, og i 1893 kom PM 2. Denne ble bygd for produksjon av glatt brunt træpapir. Neste maskin, PM 3, kom i 1903 kvalitet: glatt tynt papir med bestemmelsessted Kina. Utviklingen fortsatte og PM 1 som i 1908 hadde gått i 17 år ble erstattet av en ny. I 1909 ble PM 2 ombygget for produksjon av glatt hvitt silkepapir for India og Kina. Alle tre maskiner var lokalisert i underetasjen syd i gamle Hofs Brug bygg. i 1950 ble papirmaskinene døpt om til PM 3, PM 4 og PM 5.
PM VI ble bygget i 1958, den produserte pappomslag, byggepapp og hylsepapp. Maskinen brukte returpapir som råstoff. Returpapiret PM VI brukte var blant annet ukeblader som enda ikke var kommet ut, og diverse lettere lektyre. Det kunne derfor være en viss rift om maskinens råstoff. Byggepappen ble konvertert i nøstemaskiner til småruller med navnet Håkonpapp. Maskinen ble lagt ned i 1985.
PM V ble flyttet til Follumsiden i 1962 (dagens hylsekapp). Hovedproduktet var diphenypapir – et papir påført striper med dipheny. Hensikten med kjemikaliepåføringen var å motvirke forråtnelse av sitrusfrukter. Hovedmarkedet var Israel. Maskinen ble lagt ned i 1987. Maskinen ble revet og solgt til Pakistan.
PM III og PM IV produserte silkepapir på hasp, d.v.s. at man skar papiret på langs i riktig bredde ved opprulling på PM – kuttet det over i lange papirremser, og la det i en skjærekniv og kuttet det i riktige format. Papiret ble deretter sortert og pakket på «jentesalen». Dagens rondellmaskin er plassert på gamle sortersalen. PM III ble nedlagt i 1986 og PM IV i 1965.


== Kilder ==
Øyvind Smiths hjemmeside
Tor Braun

Tor Braun (født 7. mars 1926 i Holmestrand) er en norsk jazzgitarist og jazzorganist.
Han var medlem av Arne Klettes orkester på Tjøme sommeren 1945, eget orkester på Hvalstrand sommeren 1950 og Strand sommeren 1952 samt fast medlem av Arnstein Johansens kvartett det størstedelen av 1950-årene (en rekke plateinnspillinger 1950–1957, turne i Sovjetunionen 1956). Braun var med Peter Wollnick i Studentkroa 1952–1953, lange perioder med Terje Kjærs orkester fra 1954, med Inger Jacobsens sommerparade 1955, flere strøjobber med Rowland Greenberg, Pete Brown og andre, organist på Regnbuen, plateinnspillinger med Per Elvis Granberg 1958, samme år i Rocke-Pelles band på Jordal Amfi og Kjell Karlsens orkester på Grand 1958. Braun var aktiv som dyktig swiggitarist frem til 1990-årene.


== Diskografi over Tor Brauns jazzutgivelser som medlem av Arnestein Johansens kvartett ==


== Diskografi over Tor Brauns jazzutgivelser som medlem av Egil Monn-Iversens orkester, Nora Brockstedt (vokalist) ==


== Diskografi over Tor Brauns jazzutgivelser som medlem av Frank Cooks orkester, Lillian Harriet (vokalist) ==


== Diskografi over Tor Brauns jazzutgivelser som medlem av Arnstein Johansens kvintett ==


== Diskografi over Tor Brauns jazzutgivelser som medlem av Rowland Greenbergs orkester ==
Lockheed XP-49

Lockheed XP-49 var et amerikansk jagerfly videreutviklet fra P-38 Lightning.
XP-49 delte to tredjedeler av skrog og vinger med P-38 men ble utstyrt med trykk-kabin og skulle opprinnelig utstyres med to 24-sylindrede Pratt & Whitney X-1800 motorer. Man valgte i stedet å benytte to Continental V-1430 motorer, og det var disse prototypen fløy med. Ytelsene var imidlertid ikke gode nok for videre utvikling.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Lockheed XP-49
Fylkesvei 3746

Fylkesvei 3746 går mellom Graslia i Vennesla og Fisketjønn i Birkenes.
Strekningen ble fastlagt 2019, og består av de tidligere fylkesvei 66 (Vest-Agder) og fylkesvei 253 (Aust-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Vennesla

 KristiansandErkleivveien 

 BirkenesSvalandsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Fv3746 på Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3746
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5334

Fylkesveg 5334 går mellom Teatergaten og Foreningsgaten i Bergen. Veien er 340 meter lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 257 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bergen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5334
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ian Trethowan

Ian Trethowan (født 20. oktober 1922, død 12. desember 1990) var en britisk journalist. Han var generaldirektør i BBC fra 1. oktober 1977 til 31. juli 1982.
På 1950- og 1960-tallet var han programleder i Independent Television News, før han begynte i BBC i 1963. Han var administrerende direktør for BBC Network Radio fra 1970 til 1976. 
Han ble i 1980 slått til ridder som Knight Bachelor og kunne deretter føre tiltaleformen sir foran sitt navn.
Lockheed XP-58

Lockheed XP-58 var et amerikansk to-seters jagerfly. 
XP-58 ble utviklet som en langtrekkende avskjæringsjager basert på P-38 Lightning, men var mye større enn denne. Bestykningen var planlagt å være fire 37 mm kanoner i nesen og fire 12,7 mm mitraljøser montert på to fjernstyrte barbetter, en under skroget og en over. Alternativt kunne bestykningen i nesen byttes ut med en 75 mm kanon og to 12,7 mm mitraljøser. XP-58 skulle også benytte trykk-kabin, selv om denne aldri ble installert. Vanskeligheter med mekaniske feil og vedlikehold gjorde at flytypen ble kansellert.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Lockheed XP-58 Chain Lightning
Fylkesvei 6090

Fylkesveg 6090 går mellom Sveggen og Rishaugen i Averøy kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen Fv259.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Averøy
Futseterveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6090
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 259 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 259 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 259 (Akershus)
Fylkesvei 259 (Aust-Agder)
Fylkesvei 259 (Møre og Romsdal)
Nils Retterstøl

Nils Adolf Retterstøl (født 3. oktober 1924, død 9. februar 2008) var en norsk professor i psykiatri. Han var utdannet lege i 1950, og tok sin doktorgrad i 1966 om paranoide psykoser.
Retterstøl ble ofte omtalt som norsk psykiatris «grand old man». Han var særlig kjent for sitt arbeid med selvmordsproblematikk og psykiske lidelser med vrangforestillinger. Han var professor ved Universitetet i Oslo og overlege ved Gaustad sykehus fra 1973 til 1994. I årene 1973 til 1981 var han også sykehusets direktør. Han ble professor emeritus i 1994.
Han mottok også kommandørkorset av St. Olavs Orden i løpet av sin karriere, og var medlem av tallrike kommisjoner og utvalg, blant annet Den rettsmedisinske kommisjons psykiatriske gruppe.
Retterstøl skrev flere populærvitenskapelige bøker og bidro til åpenhet rundt psykiske lidelser.
Nils Retterstøl hadde en anseelig bokproduksjon bak seg da han døde. Foruten mange vitenskapelige og andre artikler, skrev han totalt 50 bøker.
I sin selvbiografi, I grenseland, skrevet sammen med Jørn-Kr. Jørgensen, forteller han om en psykiaters hverdag, og går blant annet gjennom sin doktorgrad om de paranoide psykoser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Psykiatriprofessor Nils Retterstøl er død
Fylkesvei 7880

Fylkesvei 7880 går mellom Vangshamn og Lysnes i Senja kommune. Veien er 5,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 271 (Troms).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SenjaVangsveien 

SkarsvågYtre Lysnes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7880
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerHurtigbåter - Troms fylkestrafikk
Fylkesvei 276 (Aust-Agder)

Fylkesvei 276 (Fv276) i Aust-Agder gikk mellom Øy i Åmli og fylkesgrensen mot Telemark ved Nobbesund. Veien var 4,8 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 418.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Åmli
Riksvei 41 Øy
Endepunkt fylkesgrensen ved Nobbesund → Fv515Fylkesvei 515 (Telemark)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Sviland

Sviland  er en bydel og et tettsted øst i Sandnes i Rogaland. Bydelssenteret Sviland ligger omtrent 6 kilometer fra sentrum og har 343 av bydelens 1003 innbyggere (1. januar 2014). Fra bydelssenteret går dalførene Noredalen og Søredalen østover. Tettstedet Sviland har 750 innbyggere per 1. januar 2022. Det er vedtatt at Sviland fra 2020 skal inngå i bydelen Område Øst sammen med Høle og Forsand.
Terrenget på Sviland er delvis kupert med fjell som Vedafjell, Hagafjell og Sygnå som de mest utpregede orienteringspunktene.


== Næring ==
Bydelen har jordbruk som fremste næringsvei, og har også noe betongvareindustri og masseuttak. Lastebilnæringen er betydelig på Sviland, med selskapet Sviland Transport som den viktigste aktøren. Sviland kraftverk ligger ved foten av fjellet Sygnå. Elva Sviå, eller Svilandsånå, er regulert ved Svihusvatnet og Skjelbreidtjødnå.
Utbygging av vindkraftverk vurderes i området mellom Noredalen og Søredalen.


== Friluft ==

Sviland har store friluftsområder, blant annet Rogaland Arboret som ble åpnet i 1972. Høyeste punkt i bydelen er Nuten på Nordland i Søredalen, 462 moh.
Badeplasser i bydelen er blant annet Svilandsfossen, Neshølen, Svihusvatnet og Seldalsvatnet.
Tusenårsskogen ligger nær Sviland sentrum. I nærheten finnes også idrettsplass og BMX-bane med 250 publikumsplasser. Anlegget ble oppført i 1986. Og i 2010 ble byggingen av en ny BMX-bane startet. Banen med navn Velde Arena stod klar i august 2013. BMX-klubben har i dag rundt 100 medlemmer.
I Melsheia er det lysløype.


== Skole, barnehage og kirke ==
Sviland har egen barneskole, og har hatt det siden 1913. Elever fra Sviland går på Øygard ungdomsskole i Hana bydel. Sviland barnehage ble startet i 2010.
Bydelens kirke er Sviland kapell, som ble oppført i 1913. Det ble bygget på dugnad og finansiert hovedsakelig av gaver fra blant annet tidligere bygdefolk som Christian Bjelland, kjent for sildefabrikker i Stavanger


== Infrastruktur og byutvikling ==

Fra bygdesentrumet leder fv. 315 via fv. 316 til fv. 332 til Sandnes sentrum. Fylkesvei 333 leder til E39 ved Bråstein i Figgjo. Fylkesvei 316, gjennom Noredalen, er alternativ og anbefalt trasé for riksvei 13-traseen mellom Hana og Høle.
Svilands eneste butikk ble nedlagt i 1971. Nærmeste handelssentrum er Sandnes.
Ifølge Fylkesdelplan for langsiktig byutvikling på Jæren skal Sviland få en betydelig del av byutviklingen i Sandnes øst og i den forbindelse få bybaneforbindelse til Sandnes sentrum. En utbygging av omtrent 160 boenheter ble godkjent av kommunestyret i 2008, og påbegynt i 2012.


== Kjente personer fra Sviland ==
Christian Bjelland
Kjell Håkonsen
John Tanke Sviland
Jonas Øglænd


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
[1]Sviland – en skikkelig bygdeblogg
Kathrine Skretting

Kathrine Skretting (født 5. juli 1953) er en norsk medieviter, som var rektor ved Høgskolen i Lillehammer fra 2015 til 2017 og deretter rektor for den fusjonerte Høgskolen i Innlandet fra 2017 til 2021.


== Karriere ==
Skretting ble cand.philol. i 1981 og dr.art. i 1990. Hun var professor i medievitenskap ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU), hvor hun også var instituttleder ved Institutt for kunst- og medievitenskap fra 1995 til 1999. Hun var prorektor ved NTNU fra 1999 til 2003 og dekan ved Det humanistiske fakultet fra 2005 til 2013. Hun var leder for Globaliseringsprogrammet, styremedlem ved Universitetet i Agder og medlem av Stjernø-utvalget.Hun var fra 1. august 2015 rektor ved Høgskolen i Lillehammer, som ble fusjonert med Høgskolen i Hedmark til Høgskolen i Innlandet 1. januar 2017.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Kathrine Skretting i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Kathrine Skretting i BIBSYS
Kristiania amt

Kristiania amt (Christiania Amt) var en administrativ enhet (amt) i Norge 1842–1918, som i geografisk utbredelse tilsvarer deler av dagens indre by i Oslo. Christiania Amt ble skilt ut fra Akershus amt i 1842, og var underamt til Akershus stiftamt. Amtet fikk navnet Kristiania fylke 1. januar 1919, og fra 1. januar 1925 Oslo fylke.


== Geografisk utbredelse ==
Ved opprettelsen av amtet i 1842 omfattet byen Christiania bare Kvadraturen og enkelte områder rundt, men ved byutvidelser i 1859 og 1878 ble arealet betydelig utvidet, omtrent til dagens indre by i Oslo.
I år 1900 hadde amtet et areal på 16,55 km2 og et hjemmehørende folketall på 227 626, hvilket gav en befolkningstetthet på 13 947,67. Det var således det nest minste amtet, bare Bergen amt var noe mindre, med den desidert største befolkningen og folketetthet.
Kristiania amt var på landsiden fullstendig omringet av Aker herred og Akershus amt, men hadde kyststripe i Indre Kristianiafjord.


== Skrivemåte ==
Ved opprettelsen het det Christiania Amt, ettersom byen Oslo hadde navnet Christiania siden 1624. Denne formen var i bruk inntil 1877, da skrivemåten Kristiania Amt ble innført. Ved overgang til fylker i 1919 var den offisielle skrivemåten Kristiania amt, etter at 1907-reformen innførte liten forbokstav på substantiv (Amt -> amt).
Da skrivemåten ble endret til Kristiania gjaldt det i matrikkel (eiendomsfortegnelsen) og statskalenderen, og fra 1897 ble formen Kristiania også tatt i bruk av de kommunale etatene i byen.
Gotisk: 
  
    
      
        
          
            C
            h
            r
            i
            f
            t
            i
            a
            n
            i
            a
          
        
         
        
          

          
        
         
        
          
            A
            m
            t
          
        
         
      
    
    {\displaystyle {\mathfrak {Chriftiania}}~{\mathfrak {}}~{\mathfrak {Amt}}~}
  .
Skrevet med f, ettersom fonten ikke har f-varianten av s (f uten horisontal strek).
Fra 1. januar 1919 fikk Kristiania amt navnet Kristiania fylke, fra 1925 Oslo.


== Se også ==
Akershus amt
Andreas Håtveit

Andreas Håtveit (født 9. juli 1986 i Sudndalen) er en norsk profesjonell jibber. Han sponses av Nike ACG, Giro, Atomic.Håtveit slo gjennom som jibber da han kom på ellevteplass på halfpipe i US open i 2005. Siden har han steget på poenglisten, og han vant første gang i Whistler, Canada i 2006 i halfpipe og big hit. Under Winter X Games 2008 vant han slopestyle.Sesongen 2009/2010 tok Håtveit førsteplass i King of Style i Stockholm, førsteplass i Dew Tour Slopestyle og andreplass i X-Games Slopestyle.I mars 2008 deltok Håtveit i danseforestillingen MOT HIMLALEITE! Sauda tour en l’air. Forestillingen ble satt opp i Saudafjellene i forbindelse med kulturhovedstadsåret Stavanger2008.
Totalt har Håtveit tatt åtte medaljer i X Games, senest fra 2014 da han tok bronse i slopestyle. Håtveit avsluttet karrieren under vinter-OL 2014 da han tok 4.-plass i slopestylefinalen da dette stod på OL-programmet for første gang.


== Personlig ==
Håtveit er gift med Elise Håtveit.
Han er utdannet snekker.


== Filmer ==
Håtveit har spilt i mange skifilmer: Reasons, Rastafaride 7, Yeah Dude, Rough Cut, Mind The Gap, Ski Porn, War, Strike, 4:th Street, Independence, Second Attempt, Everyday Is A Saturday og Revolver.
Håtveit har også medvirket i flere TV-serier.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andreas Håtveit – Olympedia 
(en) Andreas Håtveit – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Andreas Håtveit – X Games 
(en) Andreas Håtveit – FIS (freestyle)
Junkers K 47

Junkers K 47 var et tysk to-seters jagerfly bygget i Sverige av Flygindustri AB som var et datterselskap av Junkers Flugzeug und Motorenwerke. En sivil versjon ble utviklet under navnet Junkers A 48.
Av de 12 serieproduserte flyene ble seks solgt til Kina i juni 1931, fire gikk til Sovjetunionen og de siste to til Tyskland.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Junkers A 48  and K 47
Edvard Schønberg

Edvard Schønberg (født 30. desember 1831 i Arendal, død 14. juni 1905 i Kristiania) var en norsk lege og professor i medisin.Etter å ha vært mangeårig ekspedisjonssjef i medisinalstyrelsen ble han i 1875 professor i  medisin og i 1900 ordfører i den rettsmedisinske kommisjonen. Han skrev en Lærebog i den operative fødselshjælp (1899), ga en oversikt over 1800-tallets norske medisinske litteratur i Henrik Jægers Illustreret norsk literaturhistorie, og utga i 1903 en Medicinens historie.
Han var gift med Olivia Christiane Antoinette Fangen (1838–1913), prestedatter fra Biri, og i vennekretsen som frekventerte leiligheten i Akersgaten 35 var også Henrik Ibsen med frue. Blant deres barn finner man
Wilhelmine Schønberg (1864–1936) som i 1904 overtok Christiane Bonnevies skole i Kristiania
Henriette Schønberg Erken (1866–1953) husstellærer (også ved Bonnevies skole) og kokosbokforfatter
Mathilde Schønberg (1869–1923) skrev også kokebok
Valborg Schønberg Jacobsen (1873–1931) skrev kokebok


== Utgivelser ==
Digitaliserte bøker hos Nasjonalbibbelioteket


== Referanser ==


== Kilder ==
Mitsubishi A7M Reppu

Mitsubishi A7M Reppu var et japansk jagerfly utviklet for å erstatte A6M Rei-sen.
De første to prototypene fløy under betegnelsen A7M1 med en Nakajima NK9K motor med en ytelse på 2 000 hk. En tredje prototype ble utstyrt med en Mitsubishi MK9A med en ytelse på 2 200 hk og fikk betegnelsen A7M2. Ytterligere seks A7M2 prototyper og ett produksjonseksemplar rakk å bli bygget før slutten på den andre verdenskrig satte en stopper for videre utvikling og produksjon.


== Spesifikasjoner ==


== Eksterne lenker ==
Mitsubishi A7M Reppu (Sam)