jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Denebola

Denebola er den nest klareste stjernen i stjernebildet Løven. Den ligger 36 lysår fra solsystemet og har en lysstyrke på 12 ganger solas. Dens tilsynelatende størrelsesklasse er 2.14. Denebola er en variabel stjerne, lysstyrken varierer litt over en periode på noen få timer.
Navnet er forkortet fra Deneb alased, fra den arabiske setningen "danab al-asad" som betyr "halen til løva", da den ligger på løvehalen i stjernebildet.
Denebola er en relativt ung stjerne med en alder på mindre enn 400 millioner år. Stjernens radius er ca. 1.7 ganger solas, men den sterke rotasjonen (120 km/sek) gir den en flattrykt form. Massen er 1.75 solmasser
Denebola har en skive av støv rundt seg, som Vega, og man kan anta at stjernen kan ha planeter rundt seg.
Denebola er en av stjernene i stjernehopen IC 2391, da disse stjernene har en tilnærmet samme bevegelse gjennom rommet. Mer enn 60 stjerner i denne gruppen har blitt identifisert.
Kilde : engelsk versjon av Wikipedia
Trimeniaceae

Trimeniaceae er en familie av blomsterplanter i den basale ordenen Austrobaileyales. Familien inneholder sannsynligvis bare én slekt – Trimenia med 8 arter. Dette er vedaktige planter som finnes i subtropisk og tropisk skog i Sørøst-Asia, østlige Australia og flere øyer i Stillehavet. 


== Utseende ==
Familien består av trær, busker og lianer med hele blader som kan ha tagget bladkant. Alle artene har tokjønna blomster, men noen arter har i tillegg rene hannblomster (andromonøci). Blomstene er små og radiærsymmetriske. Blomsterbladene er begerbladlignende - de ytterste ligner blader og de er festet i spiral. Begge dele trekk som oppfattes som opprinnelige («primitive») hos blomsterplantene. Et annet opprinnelig trekk er at antallet blomsterblader og pollenbærere er ubestemt og til dels stort; opptil 25-40. Fruktemnet er oversittende og består som regel av ett fruktblad. Frukten er et lite kjøttfullt bær.


== Utbredelse ==
Artene i familien finnes kun i Sørøst-Asia, Sørøst-Australia og noen øyer i Sørvestre-Stillehavet (Fiji, Samoa, Marquesasøyene). 


== Systematikk ==
Det er vanligvis kun en slekt som aksepteres i denne familien; Trimenia, men en slekt til, Piptocalyx har vært brukt for to av artene i familien. Artene i denne familien har tidligere vært inkludert i Monimiaceae.


== Økonomisk betydning ==
Ingen økonomisk betydning er rapportert .


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Trimeniaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Trimeniaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Trimeniaceae hos Artsdatabanken 
(en) Trimeniaceae hos Fossilworks 
(en) Trimeniaceae hos ITIS 
(en) Trimeniaceae hos NCBI 
(en) Trimeniaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Trimeniaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Trimeniaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Trimeniaceae – detaljert informasjon på Wikispecies
Johan Christensen

Johan Martinus Christensen (født 1863, død 1935) var en norsk arkitekt som ble uteksaminert ved Technische Hochschule i Hannover i 1887 under ledelse av professor Conrad Wilhelm Hase, som var ledende i Hannoverskolen. I 1894 gikk Christensen inn i et kompaniskap sammen med Lars Solberg under navnet Solberg & Christensen, et samarbeid som varte frem til 1901. Christensen er videre kjent for sitt omfattende virke i Trondheim, hvor han blant annet sammen med Lars Solberg og Johan Osness tegnet E.C. Dahls Stiftelse (1908) av pusset tegl i art nouveau.


== Utvalgt virke ==

Trondhjems Tekniske Læreanstalt i Munkegata 1 i Trondheim sammen med Lars Solberg (1893–1898)
Rønvik sindssygeasyl (i jugendstil) i Bodø sammen med Lars Solberg (1895–1902)
Ombygging av Norges Bank i Kongens gate 1 i Trondheim (1897)
Første byggedel av Bispehaugen skole i Nonnegata 19 sammen med Lars Solberg (1898)
Kluwergården i Olav Tryggvasons gate 40 (i nyromansk stil) sammen med Lars Solberg (1899)
Frimurerlosjen i Kongens gate 3 i Trondheim, sammen med Karl Norum og Lars Solberg (1899–1902)
Håndverkerforeningens hus i Kjøpmannsgata 12 sammen med Lars Solberg (1900)
Trondheim borgerlige realskole (i nyrenessanse) sammen med Lars Solberg (1900)
Strinda kirke (i dragestil) sammen med Lars Solberg (1900)
E.C. Dahls Stiftelse i Sverres gate 7 i Trondheim (1908)
Slakthuset ved Gryta i Trondheim (1918)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Gunnarsjaa, Arne (2007). Arkitekturleksikon. Oslo: Abstrakt Forlag AS. s. 167. ISBN 978-82-7935-197-9. 


== Eksterne lenker ==
(en) Johan Christensen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Ambanja

Ambanja er en by med beliggenhet i Antsirananaprovinsen i det nordlige Madagaskar. I 2005 hadde byen 29 980 innbyggere. Byen har en flyplass, Ambanja Airport, og en havn. Majoriten av innbyggerne er jordbrukere.
Ambatolampy

Ambatolampy er en by med beliggenhet i Ambatolampyprovinsen på Madagaskar. I 2005 hadde byen 26 549 innbyggere.
Ladytron

Ladytron er et elektrorock-band fra Liverpool i England. Bandet består av fire medlemmer og har gitt ut fire album. Ladytron ble dannet i 1999 da Reuben Wu og Daniel Hunt møtte sangerne Helen Marnie og Mira Aroyo. Bandets navn er tatt fra en sang av Roxy Music.


== Album ==
604 (2001)
Light & Magic (2002)
Witching Hour (2005)
Velocifero (2008)
Gravity the Seducer (2011)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ladytron – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Ladytron på Discogs 
(en) Ladytron på MusicBrainz 
(en) Ladytron på Spotify 
(en) Ladytron på Songkick 
(en) Ladytron på Last.fm 
(en) Ladytron på AllMusic 
Ladytron på Twitter 
Ladytron på Facebook 
Ladytron på Myspace
Lola Flores

Lola Flores (født María de los Dolores Flores Ruiz den 21. januar 1923, død 16. mai 1995) var en spansk sangerinne, danserinne og skuespillerinne av romaniherkomst.


== Profesjonell karriere ==
Flores ble født i Jerez de la Frontera i Cádiz i Spania. Hun ble en kjent danserinne og sangerinne innen andalusisk folkesang/-dans i ung alder, og opptrådte i filmer mellom 1939 og 1987. Hennes største suksesser var i show der hun samarbeidet med Manolo Caracol, hennes artistiske partner fram til 1951.


== Personlig liv ==
I 1958 giftet hun seg med Antonio González el Pescaílla, en gitarist. Hun fikk tre barn, Dolores (sangerinne og skuespillerinne Lolita Flores), rockemusiker, sanger og skuespiller Antonio Flores, og sangerinne og danserinne Rosario Flores.
Lola Flores døde av brystkreft i 1995, 72 år gammel. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lola Flores – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lola Flores på Internet Movie Database 
(fr) Lola Flores på Allociné 
(en) Lola Flores på AllMovie 
(en) Lola Flores hos The Movie Database 
(en) Lola Flores på Apple Music 
(en) Lola Flores på Discogs 
(en) Lola Flores på MusicBrainz 
(en) Lola Flores på Spotify 
(en) Lola Flores på Genius — sangtekster 
(en) Lola Flores på AllMusic
DR P2

For den norske radiokanalen med samme navn, se NRK P2.P2 er en dansk radiokanal, eid av Danmarks Radio. Kanalen har fokus på klassisk musikk og jazz. Kanalen sender også snakkeprogrammer om bøker med mere samt radiodrama, likt norske P2.


== Historie ==
P2 startet sine første sendinger i 1951.


=== Den fjerde radiokanal ===
1. april 2002 ble P2 (under navnet P2 musik og kultur) tildelt konsesjonen til å sende på en rekke frekvenser, som av kulturministeriet i Danmark ble navngitt som «den fjerde radiokanal». DR vant konsesjonen i konkurranse med en rekke andre søkere, på bakgrunn av en kvalitetsvurdering (også kalt «skønhedskonkurrence»).
Den fjerde radiokanal var et resultat av medieforliket mellom Socialdemokraterne, Det radikale venstre, SF og Centrumdemokraterne (CD). Regjeringspartiene og SF ønsket å tildele DR kanalen, slik at P2 og DR P4 hver kunne sende døgnet rundt. CD ønsket imidlertid at radiokanalen skulle på anbud, sånn at andre enn DR kunne få muligheten til å sende. Resultatet ble at radiokanalen kom ut på anbud, med en rekke betingelser om innhold av blant annet klassisk musikk og kulturprogrammer. Venstre og Konservative stemte imot forslaget, idet de ønsket at anbudsbetingelsene skulle være enklere og derfor mer attraktive for private selskaper. De var dessuten imot at DR skulle tildeles frekvensene.
P2 er sånn sett den av de fire FM-kanalene DR sender som har de strengeste kravene til sammensetningen av programinnholdet.
Konsesjonen for P2 utløper 31. mars 2009.[trenger oppdatering]


== Eksterne lenker ==
(da) Offisielt nettsted 
(da) Mediesekretariatets sendetilladelse for P2
(da) «Medieaftalen 2001-2004»
SimCity 4

SimCity 4 er et videospill som går ut på å bygge en by. Spillet er utviklet av Maxis, og ble utgitt 14. januar 2003 som den fjerde i SimCity-serien.
Spillet går ut på at man lager en region ved terraforming og så bygger tomter som vokser inn til å bli en by. Tomtene man kan bygge er enten av industriell, næringslivs- eller bostedskarakter. I tillegg må man lage servicetilbud til innbyggerne sine, som for eksempel infrastruktur. Det går også an å forbedre sikkerheten i byene sine ved hjelp av politistasjoner og brannstasjoner.
For at byen skal bestå, må man justere skatter, få folk til å jobbe, og gjøre oppdrag for å få bonusstrukturer som kan forbedre økonomien.


== Rush Hour ==
Rush Hour er en tilleggspakke til SimCity 4. Spillet tillater en hel del nye funksjoner. Man kan få flere oppdrag å utføre. Noen av de nye kjøreoppdragene er med båt på vannet, tog i høye hastigheter, utrykningskjøretøy som politibil, brannbil og ambulanse, militære kjøretøy som stridsvogner, fly og helikopter i lufta. Det følger også med nye transportmuligheter i denne tilleggspakken som ekspresstog og vanlig tog. Man kan også laget et eget fergesystem med både store og små båter. Mulighetene er også store når det gjelder veiutbygging, da man kan bygge brede avenyer i byen.
Sim City 4 Rush Hour er gitt ut av EA Games med utvikling av Maxis og Will Wright.


== Eksterne lenker ==
(en) SimCity 4 på Steam 
(en) SimCity 4 på GOG.com 
(en) SimCity 4 hos MobyGames 
(en) SimCity 4 hos MobyGames 
(en) SimCity 4 på Metacritic 
(en) SimCity 4 hos Internet Game Database
Vårlurvefly

Vårlurvefly (Brachionycha nubeculosa) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt nord til Nord-Trøndelag i Norge.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 49–56 mm), grått nattfly. Arten ser ikke ut som et typisk nattfly, men ligner mer på enkelte tannspinnere (Notodontidae). Hannen har smalt fjærformede antenner. Kroppen er kraftig og tett kledt med grå hår. Forvingen er lysgrå med kraftig grå pudring og mørkere tegninger. Den er temmelig tynt skjellkledt og en tanke gjennomsiktig. Nyremerket er stort, utvidet i nedre del, på undersiden med en kraftig, svart kantstrek. Ringmerket er lite og langt ovalt. Tappmerket, som sitter litt lenger bak, er svartkantet og langt ovalt. Vingen har ikke tydelige tverrlinjer. Bakvingen er uvanlig liten og smal til nattfly å være, grålig med mørkere bestøvning, i midten med en grå flekk. Langs ytterkanten er det en rekke av avrundede, grå flekker. Larven er friskt grønn med hvite flekker og gulaktige tegninger.


== Levevis ==
Arten lever i løv- og blandingsskog. Larvene lever mest på bjørk, men kan også finnes på osp, hegg og lind. De spinner seg inn i en kokong i bakken og forvandler seg til pupper før de overvintrer. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av mars til mai, de er gjerne blant de første sommerfuglene som er ute om våren.


== Utbredelse ==
Vårlurvefly er utbredt i Nord- og Mellom-Europa og det nordlige Asia østover til Japan. I Norge er det nokså vanlig nord til Steinkjer i Nord-Trøndelag.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Norges sommerfugler, lurvefly: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Brachionycha nubeculosa på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) lurvefly i Encyclopedia of Life 
(en) lurvefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) lurvefly hos Artsdatabanken 
(sv) lurvefly hos Dyntaxa 
(en) lurvefly hos Fauna Europaea 
(en) lurvefly hos NCBI 
(en) Kategori:Brachionycha nubeculosa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Brachionycha nubeculosa – detaljert informasjon på Wikispecies
Irrfly

Irrfly (Allophyes oxyacanthae) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt over det meste av Sør-Norge.


== Utseende ==
Et ganske stort, brunlig nattfly, vingene med flekker av irrgrønne skjell. Hannen har smalt fjærformede antenner. Forkroppen (thorax) er lysgrå på sidene, mørkere i midten. Forvingen er brunlig med flekker av irrgrønn bestøvning. Ved roten er det en kraftig, svart rotstrek. Indre mellomlinje er svart og m-formet, ytre mellomlinje svart, i den bakerste delen hvit langs ytterkanten. Nyre- og ringmerkene er lyse, store og tydelige. Den ytre delen av vingen er ganske lys. Bakvingen er blekgrå med en smal, gråbrun tverrlinje.


== Levevis ==
Irrflyet finnes i løv- og blandingsskog, og i hager. Den overvintrer som egg. Larvenes næringsplante er litt usikker, fra andre land er det kjent at de går på hagtorn og slåpetorn, men den finnes mange steder der disse ikke vokser. Sannsynligvis er den vanligste næringsplanten i Norge rogn (Sorbus aucuparia). De voksne sommerfuglene flyr om natten i september – oktober og kommer gjerne til lys.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord og lengst i sør, der den blir erstattet av lignende arter. Østover går den til det vestlige Russland og Ukraina. Publiserte funn av denne arten utenfor Europa dreier seg mest sannsynlig om forveksling med lignende arter. I Norge finnes den i de sørlige landsdelene nord til Mjøsa og Sunnmøre.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Norges sommerfugler, irrfly: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Allophyes oxyacanthae på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) irrfly i Encyclopedia of Life 
(en) irrfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) irrfly hos Artsdatabanken 
(sv) irrfly hos Dyntaxa 
(en) irrfly hos Fauna Europaea 
(en) irrfly hos NCBI 
(en) Kategori:Allophyes oxyacanthae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Allophyes oxyacanthae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Allophyes oxyacanthae – detaljert informasjon på Wikispecies
Vivendelfly

Vivendelfly (Xylocampa areola) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er utbredt langs kysten fra Østfold til Rogaland i Norge-


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 33–38 mm), lysgrått nattfly. Kroppen er kort og kraftig, kledt med lysgrå hår. Forvingen er lysgrå med mørkere tegninger. Nyre- og ringmerkene er lyse, mer eller mindre tydelig markerte, forbundet via en avlang, lys flekk i underkant. Ved roten er det en kort, svart rotstrek som har en oval, lys flekk over seg. Langs ytterkanten er den en rad av små, svarte pileflekker. Bakvingen er gråhvit med grå årer, den ytre og fremre delen grått bestøvet.


== Levevis ==
Vivendelflyet lever i skogkanter, åpne områder, berg og urer der det vokser vivendel (Lonicera periclymemum), som er larvenes næringsplante. Arten overvintrer som puppe, og de voksne sommerfuglene flyr nokså tidlig på våren, fra slutten av mars til mai.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Vest-Europa nordover til det sørligste Norge, mot øst til Italia og det vestligste Polen. I Norge finnes den langs kysten fra Østfold til Rogaland. Den er nokså vanlig fra Ytre Oslofjord til Vest-Agder, sjeldnere øst og vest for dette området.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Norges sommerfugler, vivendelfly: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Xylocampa areola på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) vivendelfly i Encyclopedia of Life 
(en) vivendelfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vivendelfly hos Artsdatabanken 
(sv) vivendelfly hos Dyntaxa 
(en) vivendelfly hos Fauna Europaea 
(en) vivendelfly hos NCBI 
(en) Kategori:Xylocampa areola – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Xylocampa areola – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Xylocampa areola – detaljert informasjon på Wikispecies
Fire vegger

Fire vegger er det andre albumet, men tredje utgivelsen, fra den norske hiphop-duoen Karpe Diem, utgitt i 2008. På coveret poserer Chirag Rashmikant Patel og Magdi Omar Ytreeide Abdelmaguid sammen med familiene sine, som på et familieportrett. Dette understreker litt av hjem og familietematikken man finner i låtene. Andre temaer er oppvekst og tilhørighet i forbindelse med deres flerkulturelle opphav samt kjærlighet og savn.
Fire Vegger er oppfølgeren til Karpe Diems debutalbum Rett Fra Hjertet som kom i 2006 og er albumet Patel og Abdelmaguid har gitt ut med flest radiosingler.


== Sporliste ==
«Stjerner» 2:49
«Regnvær» 3:27
«Fire vegger» 3:25
«Vestkantsvartinga» 3:46
«Under overflaten (som Marit Larsen)» 3:23
«OK» 2:47
«Kaffe» 3:46
«Krølla 50'lapp y'all» 2:53
«Skavanker» 4:14
«Få som vet» 4:02
«Solskinn» 3:34
«Fireogtyvegods» 3:01
«Fly, baba» 3:59


== Eksterne lenker ==
(en) Fire vegger på Discogs 
(en) Fire vegger på MusicBrainz 
(en) Fire vegger på Spotify 
(no) Fire vegger på Rockipedia
Plusia

Plusia spp. er en slekt av nattfly som tilhører underfamilien Plusiinae. Tidligere ble de fleste artene i underfamilien metallfly regnet til denne slekten. To arter forekommer i Norge. Langstreket metallfly finnes på Vestlandet, kortstreket metallfly på Østlandet, begge artene forekommer på Sørlandet.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 31–38 mm for de artene som forekommer i Norge) nattfly, forvingene brunrøde med gulaktige flekker. Forkroppen har en tverrkjøl av høyt oppstående, hårlignende skjell nær framkanten. Midt i forvingen er det to sølvhvite flekker. Vingen har smale, brune tverrstriper og gjerne gulaktige områder ved roten, langs bakkanten og nær vingespissen. I vingespissen er det også en avlang, sølvhvit flekk. Bakvingen er mer eller mindre lyst gråbrun.


== Levevis ==
Disse artene lever i fuktige områder der larvene utvikler seg på forskjellige sumpplanter.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i den palearktiske sone og i Nord-Amerika. I Norge er artene stort sett utbredt i Sør-Norge, langstreket metallfly i vest og kortstreket metallfly i øst..


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Noctuoidea
Familien nattfly, Noctuidae
Underfamilien metallfly, Plusiinae
Slekten Plusia Ochsenheimer, 1816
Plusia contexta Grote, 1873 – Nord-Amerika
Langstreket metallfly, Plusia festucae (Linnaeus, 1758)
Plusia manchurica (Lempke, 1966) – Øst-Asia
Plusia nichollae (Hampson, 1913) – Vestlige Nord-Amerika
Kortstreket metallfly, Plusia putnami (Grote, 1873)
Plusia venusta Walker, 1865 – Nord-Amerika


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Nattfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [3]
Utbredelsesdata: [4]


== Eksterne lenker ==
(en) Plusia i Encyclopedia of Life 
(en) Plusia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Plusia hos Artsdatabanken 
(sv) Plusia hos Dyntaxa 
(en) Plusia hos ITIS 
(en) Plusia hos NCBI 
(en) Kategori:Plusia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Plusia – detaljert informasjon på Wikispecies
Rainer Hartleb

Rainer Hartleb (født 29. februar 1944 i Hildburghausen, Tyskland) er en tysk-svensk regissør av dokumentarfilmer som har fulgt en gruppe mennesker i Jordbro, barnen från Jordbro, fra de var sju år og begynte på skolen i 1972, fram til i dag. Dokumentarserien er foreløpig i seks deler. Dokumentarfilmen En pizza i Jordbro har blitt tildelt en guldbagge. 13. januar 2007 ble Hartleb tildelt TV4s filmpris Guldsolen for 2006. Utmerkelsen fikk han for arbeidet med de seks filmene om Jordbrobarna.


== Filmografi ==
Från en barndomsvärld (1973)
Barnen från Jordbro (1982)
Tillbaka till Jordbro (1988)
Det var en gång... en liten flicka (1992)
En pizza i Jordbro (1994)
Nya barn i Jordbro (2001)
Alla mår bra (2006)


== Eksterne lenker ==
(en) Rainer Hartleb på Internet Movie Database 
(sv) Rainer Hartleb i Svensk Filmdatabas 
(en) Rainer Hartleb på AllMovie 
(en) Rainer Hartleb hos The Movie Database
Hatsan

Hatsan Arms Company er en tyrkisk våpenprodusent som har spesialisert seg på luftvåpen.
De lager også Escort haglegevær. De er mest kjent for sine luftgevær, Hatsan Modell 35, 70, 90, 100 og 125 serien. De har et produksjonsareal på 15 000 m², 400 arbeidere og en maskinpark på totalt 300 maskiner.


== Eksterne lenker ==
Hjemmesider
Glyoksalsyre

Glyoksalsyre eller etanalsyre er en organisk forbindelse med den kjemiske formel C2H2O3. Den består både av et aldehyd og en karboksylsyre.  Saltene av glyoksalsyre heter glyoksylater.


== Egenskaper ==
Glyoksalsyre er en væske med smeltepunkt på –93 °C og kokepunkt på 111 °C. Den finnes kommersielt tilgjengelig som monohydrat eller vannløsning. Fra vannløsning krystalliserer glyoksylsyre som glyoksylsyrehydrat (dihydoksyeddiksyre).


== Forekomster ==
Glyoksalsyre forekommer i unge grønne blad og umodne frukter (i alle ripser, rabarbra og stikkelsbær).
I iseddik finnes små mengder glyoksalsyre.


== Fremstilling ==
Glyoksalsyre kan fremstilles ved hydrolysering av dikloreddiksyre, elektrolyttisk reduksjon av oksalsyre, oksidasjon av glykolsyre eller ozonolyse av maleinsyre.


== Anvendelser ==
Glyoksalsyre anvendes i syntese av antibiotika, komplekseringsmidler, plantevernmidler, vanillin, allantoin og andre kjemiske produkter.


== Biosynstese ==
Glyoksylater er mellomprodukter i glyoksylatsyklusen, som muliggjør at organismer som bakterier, sopp og planter å omdanne fettsyrer til karbohydrater.


== Referanser ==
Sven Edvin Salje

Sven Edvin Salje (født 1914 i Jämshög, Olofströms kommune, Blekinge, død 1998) var en svensk forfatter.


== Bibliografi ==
Faddergåvan 1938
Dimmorna lyfter 1940
På dessa skuldror 1942 (filmatisert 1948)
Människors rike 1944
Du tysta källa 1946
Korset på vinden 1946
Vingslag i natten 1948 (filmatisert 1953)
De flyendes eldar 1950
Den söker icke sitt 1953
Livets gäster 1955
Kustridaren 1960
Man ur huse 1960
Intill gryningen 1960
Med de våra genom sekler 1963
Dessa dina bröder 1964
Prolog vid kommunsammanslagningen Jämshög-Olofström-Kyrkhult årsskiftet 1966-1967, 1966
Längs livets stränder 1967
Natten och brödet 1968
Lågan i kvällen 1971
Hem till havet 1973
Efter midnatt 1976
Hantverkaregatan 1980
Genom lindens krona 1987
Brev till livet (memoarer) 1993
Händels largo och andra noveller 2001
Brödbakerskans pojke och andra berättelser 2002


== Priser og utmerkelser ==
Landsbygdens författarstipendium 1974
BMF-plaketten 1964
Landsbygdens författarstipendium 1955
æresdoktor ved Sveriges Lantbruksuniversitet i Ultuna


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Sven Edvin Salje