jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Plinian Society

The Plinian Society var en klubb for studenter ved University of Edinburgh som var interesserte i naturhistorie. Den ble grunnlagt i 1823.
Flere av medlemmene fikk fremtredende karrierer, spesielt Charles Darwin som kunngjorde sine første vitenskapelige oppdagelser i klubben.
Klubben ble startet av tre brødre fra Berwickshire. John Bird, den eldste, var klubbens første president.
Etter Darwins beskrivelse besto The Plinian Society av studenter, og møttes i et kjellerrom i universitetet for å lese og diskutere naturhistorie. 
De hadde også ekskursjoner på landet. 
De dekket  blant annet havstrømmer, identifisering av planter, anatomien til sjødyr de hadde samlet, og klassifikasjonsprinsipper.
Nykøbing Sjælland

Nykøbing Sjælland er en by på Nordvestsjælland i det nordlige Odsherred ved Isefjorden. Den er kjøpstad, men har ikke lenger noen betydelig handelshavn. Byen har 5 225 innbyggere (2009) og ligger i Odsherred kommune i Region Sjælland. I sommerhalvåret bærer byens liv i høy grad preg av de mange turistene som gjester områdets feriehus og badestrender. Nykøbing Sjælland er handelsby for et stort sommerhusområde. 


== Byens historie ==
Nykøbing Sjælland er en av Sjællands eldst daterte byer, ettersom den for første gang nevnes i siste halvdel av det 13. århundret. Nykøbing kirke er imidlertid fra første halvdel av 1200-tallet. I 1290 brente Marsk Stigs tilhengere byen ned og byen ble siden herjet av all slags branner og ulykker. I 1370 ble byen og det omkringliggende jordet inkludert i Roskilde bispedømme, men dronning Margrete I oppløste det igjen. I middelalderen hadde Nykøbing Sjælland en fiskerihavn for sild og i 1443 fikk den kjøpstadsrettigheter, og deretter overtok fiske som det dominerende handelsproduktet. Byen fikk en latinskole i 1590, som i år 1740 ble avløst av en dansk skole. På dette tidspunktet hadde Nykøbing bare 350 innbyggere og var derfor én av de aller minste byene på Sjælland. 
I 1868 ble Nykøbing Sjællands tinghus oppført på Holtets plass tett ved kirken og bygningen kom på den måten til å fungere som råd- og arresthus. Siden 1991 har det vært fredet og fungerer i dag som domhus og spisested for "Restaurant Madkunsten". Odsherred Museum lå inntil 2004 i Kirkestræde, men har siden flyttet til moderne bygninger ved Annebjerggaard Museum ca. to kilometer sør for byen. Sistnevnte museum inneholder Nord-Europas største privatsamling av antikke glassgjenstander. Faktisk er Nykøbing også kjent for Sherlock Holmes-museet som generelt legger vekt på kriminallitteratur. 
Nykøbing Sjælland er nordligste endestasjon for Odsherredsbanen, som forbinder byen til Holbæk. 


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Odsherred Turistbyrå
Dansk Center for Byhistorie - Nykøbing Sjælland
Liste over ordførere i Aurskog-Høland

Liste over Aurskog-Hølands ordførere er en liste over ordførere i Aurskog-Høland kommune og de kommunene som ble slått sammen til Aurskog-Høland: Nordre Høland, Søndre Høland, Aurskog og Setskog.
Bjørn Chr. Torp

Bjørn Christian Torp (født 24. november 1919 i Søndre Høland, død 13. desember 2009) var ordfører i Søndre Høland kommune fra 1960 til 1968. Han satt i kommunestyret i flere år før han ble ordfører.
Torp var bonde fra 1950 til 1992, men hadde arbeid utenfor gården fra 1972, da han ble ansatt som herredsskogmester i Aurskog-Høland kommune, en stilling han hadde til 1986. Fra 1950 til 1970 var han sanitetsjef i Heimevernet, og i 1968 var han medstifter av Aurskog-Høand Lionsklubb, som han var medlem av til 1998. 


== Referanser ==


== Kilder ==
90-årsomtale i Aftenposten Kultur 24. november 2009 side 14
Kopimaskin

En kopimaskin er en maskin som lager papirkopier av dokumenter og bilder raskt og billig. De fleste av dagens kopimaskiner bruker en teknologi som heter xerografi, tørrkopiering ved hjelp av varme. (Kopimaskiner kan også bruke andre teknologier slik som inkjet, men xerografi er standarden for kontorkopiering.)
Xerografisk kopiering ble introdusert av Xerox i 1960-årene, og gjennom de følgende 20 årene erstattet den gradvis kopier laget med Verifax, fotostat, karbonpapir, mimeografmaskiner og andre duplikatorer. Kopimaskinens utbredelse var en av faktorene som forhindret utviklingen av det papirløse kontoret som ble bebudet tidlig i den digitale revolusjonen.
Fotokopiering er meget utbredt i forretningslivet, utdanningsinstitusjoner og statlig administrasjon. 
Verdens første kopimaskin ble konstruert av James Watt.
Promillemåler

Promillemåler (også kalt alkometer, alkotester, alkoholtester) er et måleinstrument i form av et håndapparat som brukes ved alkotest eller promillekontroll  for å estimere mengden av alkohol i en persons blod gjennom en prøve av utåndingsluften.
Apparatet brukes av politi eller veimyndigheter til test av bilførere ved trafikkontroll, men også av militæret og på sykehus. Politi- og lensmannsetaten i Norge benytter apparater fra tyske Dräger.
En type alkometer er basert på et krystallisk stoff i apparatet som skifter farge avhengig av alkoholinnholdet i utåndingsluften som pustes inn i apparatet. Den angir eksakt promilleverdi. Den andre angir eksakt promille ved et umiddelbart viserutslag på en skala.


== Alkometer med halvleder ==
Disse alkometrene er elektroniske og virker ved at du blåser inn i et munnstykke som monteres på siden av alkometeret. Når luften passerer halvledersensoren blir alkoholmolekylene omdannet til en elektrisk spenning som sensoren så tolkes til et lesbart resultat på et display.
Problematikken ved denne type sensorer er at den ikke er spesielt nøyaktig. De første 10-20 testene viser den kanskje innenfor en rimelig margin, men resultatene blir fort veldig svingende.


== Alkometer med krystallisk stoff ==
Disse er av typen som de fleste kjenner fra politiet, sykehus og militæret. De blir også brukt i behandlingssektoren hvor det er behov for å teste mange forskjellige personer, noen ganger innenfor korte intervaller. Det som kjennetegner en brenselscelle er at den kun reagerer på alkohol og at resultatene er konsistente. Nøyaktigheten til de forskjellige typene alkometere varierer allikevel da cellens størrelse har betydning for hvor presist et resultat instrumentet kan vise.
Et munnstykke blir plassert på alkometeret (noen har innbygget munnstykke som man kan blåse direkte i). Når luften passerer en brenselscellen blir det laget ektrisk strøm som alkometeret ved hjelp av en algoritme omregner til en promille som vises i et display.
Krystalliske alkometere finnes både for privat- og profesjonell bruk. Brenselscellene i de profesjonelle alkometrene er typisk større og kan derfor gi et mer presist resultat. Dessuten kan disse instrumentene ta et stort antall tester uten at det er behov for service eller vedlikehold.   


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Breathalyzers – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sigbjørn Kvistad

Sigbjørn Kvistad (født 24. november 1939) var ordfører i Ørsta kommune fra 1984 til 1991. Han hadde også fire år som varaordfører og representerte Kristelig Folkeparti i kommunestyret fra 1970 til 1991. 
Etter at han avsluttet tjenesten som ordfører, ble han kretssekretær i Hedmark krets av Den norske Santalmisjon. I 1996 ble han personalsekretær for hele organisasjonen og da Santalmisjonen i 2001 gikk sammen med Indremisjonsselskapet og dannet Normisjon, ble han personalsjef i den nye organisasjonen. Denne stillingen hadde han til han i 2007 ble pensjonist. 
Kvistad har vært leder av landsstyret for Blå Kors siden 1999 og også hatt andre tillitsverv innenfor kristelig virksomhet. 


== Kilder ==
70-årsomtale i Aftenposten Kultur 24. november 2009 side 14
Dankvart Dreyer

Dankvart Dreyer, Dankvart Christian Magnus Dreyer (født 13. juni 1816 i Assens på Fyn, død 4. november 1852 Barløse ved Assens) var 
en dansk kunstmaler.
Dreyer kom til København i 1831  for å utdanne seg til maler ved Kunstakademiet.  Han var elev av J.L. Lund på akademiet og forsøkte seg uten større hell som historiemaler.
 Etter hvert gikk han mer og mer over til å male landskaper og han var den første danske maleren som skildret landskapet i Jylland. Man kan ane påvirkningen fra Christen Købke i Dreyers små skisser og studier, men etter hvert fikk I.C. Dahls natursyn stor betydning for ham.Når det gjelder påvirkningen fra C.W. Eckersberg er den minimal, selv om han deltok i Eckersbergs
perspektivkurs i 1835.På Akademiet vant Dreyer den lille sølvmedaljen i 1834 og den store i 1837. Han søkte forgjeves om reisestipend og etter hvert ga han opp malingen. Han bosatte seg på Fyn hvor han hadde kjøpt en bondegård. 
Dreyer døde av tyfus i 1852 og ble glemt. I forbindelse med Raadhusudstillingen i København i 1901 ble han trukket frem av Karl Madsen og Dreyer har deretter fått en plass i kunsthistorien ved siden av J.Th. Lundbye og P.C. Skovgaard.

		


== Referanser ==
Wilfrid Stinissen

Wilfrid Stinissen (født 10. januar 1927 i Antwerpen i Belgia, død 30. november 2013 i Norraby i Skåne i Sverige) var en katolsk prest, karmelittmunk og forfatter. Han gikk inn i Karmelittordenen 18 år gammel og var bosatt i et kloster i Sverige siden 1967, i Tågarp i Skåne; et kloster han selv var med på å grunnlegge.
Stinissen var en svært produktiv forfatter av andakts- og oppbyggelselitteratur.


== Bibliografi ==
2010 – Göm dig vid bäcken Kerit
2008 – Störst av allt är kärleken
2007 – Sann människa: en bok om skapelse och helighet
2005 – Låt oss ses i din skönhet: kommentar till Johannes av Korsets dikt ”Andlig sång”
2004 – Den lilla boken om god tid
2003 – Den kämpande tron
2001 – Jag dör inte – jag träder in i livet
2000 – Längre in i bönens land
1999 – Den enkla vägen till helighet
1998 – Som en skatt...
1998 – De svagas styrka
1998 – Mitt namn är i dig
1997 – Ordet är dig nära
1996 – Andens terapi
1994 – I dag är Guds dag
1992 – Evigheten mitt i tiden
1990 – Natten är mitt ljus
1989 – Hör du vinden blåsa?
1989 – Bröd som bryts
1987 – Vandring till sanningen
1986 – Fader, jag överlämnar mig åt dig
1985 – Inre vandring
1981 – Maria i Bibeln – i vårt liv
1981 – Jesusbönen
1978 – En bok om kristen djupmeditation
1974 – Bikten: försoningens sakrament
1974 – Den inre bönens väg


== Referanser ==
Johann Bayer

Johann Bayer (født 1572 i Rain i Bayern, død 7. mars 1625 i Augsburg i Bayern) var en tysk jurist og astronom.Bayer er mest kjent for sitt stjerneatlas Uranometria, publisert i 1603, som var det første atlaset til å dekke hele himmelkulen. I atlaset introduserte han et nytt system for navnsetting av stjerner – Bayer-betegnelse. Atlaset introduserte 12 nye stjernebilder som fylte ut den sørligste delen av himmelen, som var ukjent for antikkens Hellas og Roma.
Krateret Bayer på månen er oppkalt etter han.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Uranometria, 1603 – Full digital faksimile, Linda Hall Library.
Kolonikrig

En kolonikrig kan enten betegne en krig mellom to eller flere land som kriger om større landområder i andre land eller en krig mellom en kolonimakt og motstand i det koloniserte landet. 


== Kolonikrig i Nord-Amerika mellom Storbritannia og Frankrike ==
Storbritannia gikk til krig mot Frankrike om å få større landområder enn det de hadde. Begge landene tok med seg hver sin indianerstamme. Disse indianerstammene het huronstammen og irokerserforbundet. Krigen førte til at huronstammen nesten ble utryddet. Irokeserforbundet ble også hardt svekket. Den tok slutt i 1763 da britene overtok de franske koloniene i Nord-Amerika. Mange liv gikk tapt, og krigen førte til mistro og hat.


== Noen andre viktige eksempler ==
Den nederlandsk-portugisiske krig
Den amerikanske uavhengighetskrigen
De hispanoamerikanske uavhengighetskrigene
Første og andre italiensk-etiopiske krig
Zulukrigen
Rifkrigen
Opiumkrigene
Mau Mau-opprøret
Den første indokinesiske krig
Algeriekrigen
Trørød

Trørød er en by på Nordsjælland beliggende i Rudersdal kommune, med 11 439 innbyggere (2009). 194 av innbyggerne bor i Hørsholm kommune. Byen er i dag sammenvokst med Gammel Holte til ett samlet tettsted. Trørød ligger ca. 20 kilometer nord for Københavns sentrum. Trødrød tilhører Region Hovedstaden.


== Historie ==
Man går ut fra at navnet stammer fra Trygve, som har ryddet skogen der hvor Trørød ligger i dag. Alså er det "Trygves rydding". De eldste bygningene finner man ved byens torg, hvor blant annet byens eldste skole fra 1721 ligger. 


== Natur ==
Trørød er omgitt av en herlig natur. Mot nord grenser arealene opp til amtsgrensen mot Frederiksborg amt. I dette området finnes flere dyrkede områder. Videre er byen omgitt av myr, mindre skogområder med bronsealdergravhauger og vakre høydedrag. Gjennom dette området fører en av kommunens vakreste sykkel- og gangstier på den nedlagte jernbanestrekningen Nærum–Vedbæk, som en del av Kulturslangeruten. De eldste sporene av menneskelig aktivitet er funnet på denne stedet: 11 000 år gamle flintredskaper.


== Steder ==
I Trørøds sentrum ligger et torg med moderne kjøpesenter, som igjen er omgitt av en rekke velholdte gamle hus, men også et villakvartal.

Trørød torg
Trørødskolen
Kohaveskogen
A/H Skovly
Trørød Kollegiet


== Referanser ==
Solrød Strand

Solrød Strand er en by på Midtsjælland i Danmark med 15 183 innbyggere (2013) beliggende i Solrød kommune ute ved Køge Bugt. I byen ligger kjøpesenteret Solrød senter og på Solrød Strand stasjon er det togforbindelse til København og Køge.
Solrød Strand ligger drøyt 10 kilometer fra Køge, 19 kilometer fra Roskilde og 9 kilometer sørvest for københavnsforstaden Greve Strand. Den tilhører Region Sjælland.
Solrød Strandkirke på stedet er fra 1982 og er tegnet av Keld Wohlert og Niels Munk.


== Kjente personer fra Solrød Strand ==
Uffe Holm − standupkomiker
Remee − musiker, produser, komponist, X-factor dommer m.m
Jon Dahl Tomasson − fotballspiller for det danske landslaget


== Referanser ==
Dybbøl

Dybbøl (tysk: Düppel) ligger i Sønderjylland og er en liten by med  2 471 innbyggere (2018) i Dybbøl Sogn på Sundeved mellom Stenderup og Dybbøl Banke. Dybbøl kirke er byens kjennemerke, men det er Dybbøl mølle ved utkanten av Sønderborg, man først og fremst forbinder byen med. 
Dybbøl har utvidet seg de senere år og ny bebyggelse er kommet til i byområdet. Byen ligger i Sønderborg kommune og hører til Region Syddanmark.


== Opprinnelsen til navnet ==
Første leddet er et gammelt mannsnavn Dytti, etterleddet -bøl betyr enkeltgård. Navnet betyr altså «Dyttis enkeltgård», eller kanskje snarere «Dyttis udflyttergård».


== Dybbøls historie ==
Slaget ved Dybbøl i 1864 regnes for en viktig del av danmarkshistorien. Her ble krigen mellom tyskerne (prøysserne) og østerrikerne på den ene side og danskene på den andre avgjort. Kampene ved Dybbøl gjorde at Danmark tapte krigen og måtte avgi områdene Slesvig, Holsten og Lauenborg ved fredsslutningen. Det betydde også at Sønderjylland – dvs. området sør for Kongeåen og Ribe – ble avgitt til Tyskland og forble tysk inntil gjenforeningen i 1920, da grensen ble flyttet til sitt nåværende sted. Dybbøl ble etter dette et symbol på Danmarks nederlag og endelige opphør som europeisk krigsmakt.


=== Skansene ved Dybbøl ===
Den 5. juni 1848 fant det sted kamper mellom Danmark og Tyskland (Preussen), og her lyktes det danskene (til tross for at de var i mindretall) å holde stand mot de tyske troppene. Dette medførte at den danske stat i 1855 bevilget penger til tre sterke skanser ved Dybbøl, men arbeidet kom først i gang seks år senere i 1861. 10 skanser var ikke bygget ferdige da tyske soldater rykket fram i 1864 og tross visse hurtige utbedringer falt Dybbøls skanser den 18. april etter 34 dagers heftige beskytninger og Danmark måtte kapitulere. Tyskernes styrke var på 37 000 mann, mens danskenes var på 11 000. Ved slagets avslutning var 6 000 soldater blitt drept, såret eller tatt til fange. Av disse var godt over 4 800 dansker. Tyskerne bygget senere ut skansene fra 1865-70, blant annet ble Kongeskansen bygget i denne perioden, den skansen hvor den offisielle gjenforeningsfest fant sted 11. juli 1920.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dybbøl – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Historier fra Dybbøl
Carl Jacobsen

Carl Christian Hillman Jacobsen (født 2. mars 1842, død 11. januar 1914) var sønn av brygger J.C. Jacobsen, som grunnla Carlsberg-bryggeriet.
I 1871 ble han forpakter av farens nyoppførte bryggeri Ny Carlsberg. I 1906 direktør for Carlsberg-konsernet.
Jacobsen stiftet flere store legater, bl.a. Ny Carlsbergfondet i 1902, og skjenket tallrike skulpturer, bl.a. Den lille Havfrue, til København. Av andre folkegaver kan nevnes Ny Carlsberg Glyptotek og Jesuskirken i Valby. Bryggeren bygget opp en betydelig kunstsamling, som han skjenket offentligheten i 1888. Carl Jacobsen brakte en stor samling av antikke egyptiske, greske, etruskiske og romerske kunstgjenstander til Danmark, og disse kan ses på Glyptoteket i dag.
Også spiret på Sankt Nikolaj kirke i København skyldes Carl Jacobsen. Hans plan om å gjenskape spiret på Vor Frue kirke (ødelagt 1807) på samme måte, strandet på myndighetenes motstand.
Sønnen Vagn Jacobsen overtok ledelsen av Carlsberg Bryggerierne, mens Helge Jacobsen overtok ledelsen av Ny Carlsberg Glyptotek.
Carl Jacobsen var bl.a. Kommandør av 1. grad av Dannebrogordenen og ridder av Æreslegionen.


== Referanser ==


== Kilder ==
Kristof Glamann Øl og marmor, København: Gyldendal 1996. ISBN 87-00-22706-4.


== Eksterne lenker ==
Carlsbergfondet
Glyptoteket
Ringeriksavisa

Ringeriksavisa er en nettavis som geografisk dekker Ringeriksregionen med hovedvekt på Ringerike kommune og Hønefoss. Ringeriksavisa ble etablert i november 1999. Redaktør er Frank Tverran. Avisa har ingen fast ansatte og drives i stor utstrekning på dugnadsbasis.


== Eksterne lenker ==
Ringeriksavisa
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn

Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn var et dansk blad grunnlagt i 1803 av Johan Werfel, og som eksisterte til 1837.
Johan Werfel døpte bladet Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn til minne om sin venn samfunnsrefseren Niels Ditlev Riegels som var død året før. Riegels hadde i perioden 1786–1790 utgitt det samfunnskritiske bladet Månedsskriftet Kjøbenhavns Skilderie, men etter Trykkefrihetsforordningen av 1799 var grensene for hva man kunne skrive blitt vesentlig innskrenket. Werfel forsøkte i noen nummere av bladet sitt å minnes Riegels ved å utgi noen av hans etterlatte skrifter, men måtte etter kort tid stoppe forsøket. Bokhandleren og forleggeren Salomon Soldin ble snart ansatt som redaktør. Werfel forsvant i 1808 og lot som han var død for å unngå sine kreditorer og Soldin overtok da også utgivelsen av bladet.
I de første årgangene var bladet et lite ukeblad som utkom i kvartformat, men det ble snart utvidet i både format og utvidelse. På denne måten kunne det konkurrere med tidens andre populære blader som blant annet Berlingske Tidende og Adresseavisen.
Soldin la frem et program for bladets innhold. Første seksjon av bladet skulle bringe 1) små satiriske og humoristiske stykker, hvor maktpersoner med dårlig rykre skulle refses 2) moralske og filosofiske stykker av blandet innhold 3) historiske og politiske stykker, som viser den herskende ånd i fedrelandet. I andre seksjon, som ble trykket med en mindre skrifttype, ble det brakt notiser om forskjellige emner som kunne interesse den oppvakte borger, for eksempel om handelen, skipsfarten, industrien og utenriksbegivenheter.
Soldin skrev selv en stor del av innholdet i bladet, men også flere av tidens betydelige personligheter, slik som Rasmus Nyerup, Knud Lyne Rahbek, Christian Molbech og N.F.S. Grundtvig bidro ofte med innlegg.
Nyeste Skilderie af Kjøbenhavn var et særskilt blad for København, og det ble fortrinnsvis lest av de dannede borgere. Det var dessuten i sin levetid et av de vesentligste blader, hvor bl.a. mange av de vigtigste litterære feider sto.
Allerede i 1825 overlot Soldin redaktørstolen til Frederik Thaarup. Omgangskretsen fryktet for bladets skjebne, og selv sa Soldin at han ved overgivelsen til Thaarup hadde sørget for at de fikk «kristelig Begravelse». Det var imidlertid ikke Thaarup som la bladet i graven, for etter 6 år på posten ble det overlatt til Hans Christian Wosemose, Claudius Rosenhoff og J. H. Stabell som døpte det om til Allernyeste Skilderie. Det eksisterte enda 6 år, men i 1837, samme år som Soldin døde, gikk bladet endelig inn.


== Kilder ==
Chr. Kirchhoff-Larsen, Den danske Presses Historie, bind II, Ejnar Munksgaards Forlag, 1947, s. 325-331.
Liste over Færøyenes handelsministre

Handelsministeren (færøysk: landsstýrismaðurin í handilsmálum) var en ministerpost i Færøyenes regjering fra 1970 til 1985 med ansvar for utenrikshandel. Etter 1985 har utenrikshandel sortert sammen med øvrige næringssaker.


== Referanser ==
Jan Brodal

Jan Brodal  (født 24. november 1939, død 15. november 2020) var universitetsbibliotekar ved Universitetet i Tromsø med ansvar for Øst-Europa og Sentral-Europa, forfatter og oversetter. 


== Bakgrunn og virke ==
Brodal tok artium ved Sydneshaugen skole i Bergen i 1958. Deretter tok han historisk-filosofisk embetseksamen ved Universitetet i Oslo i 1966, den besto av fagkretsen engelsk, allmenn litteraturvitenskap og russisk hovedfag etter stipendopphold i Leningrad. I de etterfølgende årene hadde han flere studieopphold i Øst-Europa. Brodal hadde videre ulike stillinger innen kulturlivet i Norge, i en periode var han kinosjef i Stavanger, lektor ved Distriktshøyskolen i Volda og Bø, han var deretter stipendiat ved Universitetet i Bergen. I 1979 ble han ansatt som universitetsbibliotekar i Tromsø.Av fag var Brodal litteraturviter. Han skrev som freelance journalist om østeuropeiske emner i en rekke aviser. Han utga diktsamlinger og samlinger av gjendiktninger i tillegg til å oversette bøker fra polsk, russisk og engelsk. Jan Brodal publiserte også egne dikt på polsk og rumensk. I en periode var Brodal redaktør for tidsskriftet Profil, den siste før det ble overtatt av støttespillere for de norske «maoistene». For sitt virke som formidler av polsk litteratur ble han tildelt ridderkors av Republikken Polens fortjenstorden.


== Heder ==
1983 Riksmålsforbundets pris for beste oversettelse.


== Bibliografi ==
Russisk kvintett, essays, Solum (1977)
Passasjer, lyrikk, Solum (1978)
Mosaikk, lyrikk, Solum (1980)
Raketter og bondekjerrer, lyrikk, Solum (1982)
Barn av Europa, lyrikk, Solum (1983)GjendiktningRobert Rozjdestvenski: Ubebodde øyer, Solum (1974)
Andrej Voznesenskij: Den tre-kantede pære, Solum (1977)
Karol Wojtyla: Sangen om den skjulte Gud, Solum (1988)
Forbrytelse og straff / Fjodor Dostojevskij, Solum (1993)


== Referanser ==


== Kilder ==
70-årsomtale i Aftenposten Kultur 24. november 2009 side 14.
Presentasjon av Jan Brodal i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Jan Brodal i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Jan Brodal i BIBSYS
Idrettslaget Sverre

Idrettslaget Sverre er et idrettslag i Levanger i Trøndelag. Laget ble stiftet den 26. september 1886, og er et av landets eldste idrettslag. Idrettslaget Sverre har avdelinger innen blant annet fotball, tennis, turn og sykkel.
På fotballsiden har Idrettslaget Sverre lag opp til 16 år. Hjemmebanen heter Eldberg stadion. I 1996 slo senioravdelingene i Idrettslaget Sverre og Sportsklubben Nessegutten seg sammen og dannet Levanger Fotballklubb.
Den mest kjente utøveren som har representert Idrettslaget Sverre, er syklisten Knut Knudsen, som vant OL-gull i 1972. Av kjente fotballspillere er Vegard Voll, Kristoffer Paulsen Vatshaug og Per Verner Vågan Rønning spillere som har hatt sine barndomsår i Idrettslaget Sverre.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted