Hærens nummersystem

Hæren, i praksis infanteriet, ble i 1628 inndelt i regimenter og fähnlein. Stedsnavnet inngikk i betegnelsen. Fähnleinbegrepet gikk ut i 1641. Fra 1718 ble regimenter fra samme distrikt fortløpende nummerert, for eksempel 1. (Nordre) Trondhjemske infanteriregiment og så videre. Fra 1789 innførte man spesialbetegnelser og våpenartbetegnelser på de vervede regimenter.


== Geografisk inndeling ==
Militærgeografisk kan Norge deles i seks regioner: Nord-Norge, Trøndelag, Vestlandet, Sørlandet
og to på Østlandet. Grensene mellom regionene har gjennom tidene blitt endret flere ganger.
Senter i regionene har vært knyttet til byene Trondheim, Bergen og Kristiansand. I Nord-Norge har det vært trekanten Tromsø, Narvik, Harstad og på Østlandet Halden – Oslo (Hamar). På Østlandet har det vært større endringer, men Østfold (Båhus, Smålenene) har alltid vært knyttet
til Halden (område 1) og Vestoppland har alltid vært knyttet til område 2.


== Divisjonsnummersystemet (DIVnr) ==
Kongelig resolusjon av 3. juli 1817 bestemte at Hæren blant annet skulle bestå av fem infanteribrigader. Det var 1.
Akershusiske, 2. Akershusiske, 3. Trondhjemske, 4. Bergenske og 5. Kristiansandske
infanteribrigader. I 1877 byttet 3. og 5. nummer. Brigadene hadde en seksjon kalt brigadekommando (5. Brig.kdo.), som hadde ansvar for krigsorganisasjonen og planer. Den neste store endring fant sted i 1911. Da ble det opprettet seks brigader, som ved Hærordningen av 1916 ble
betegnet divisjoner. Divisjonene var fortløpende nummerert uten geografiske stedsnavn.
Divisjonene tilsvarte det som senere ble distriktskommandoer. Divisjonene fikk i 1933 i
oppdrag å etablere hver sin feltbrigade med samme nummer som divisjonen. Den 30. april 1940
opprettet sjef 6. Divisjon; 7. Feltbrigade. Flere underavdelinger til divisjonen fikk samme nummer som divisjonen. Dette nummersystemet kalles divisjonsnummersystemet, det vil si divisjon og brigade (og øvrige divisjonsavdelinger) har samme tall i sine betegnelser.


== Regimentsnummersystemet (REGnr) ==
Regimentene ble i 1911, organisert med et nummersystem fra 1 til 18. Finnmarken bataljon, som
skulle ha vært IR 17, ble i 1933 splittet til Alta- og Varanger bataljon. IR 18 var Jegerkorpset i en kortere periode. Infanteriregimentene var ansvarlig for rulleføring og utskriving av vernepliktige. Etter krigen beholdt man feltbrigadene til 1952, deretter fikk man kombinerte regimenter som i 1983 ble omdøpt til brigader. Brigadene ble nummerert etter det samme system fra 1 til 15, tilsvarende oppsettende regiment. Unntak var BRIG N og BRIG S, som startet som stående avdelinger. Dette nummersystemet kalles regimentsnummersystemet. Infanteriregiment og brigade har samme tallbetegnelse.


== Sammenhengen mellom DIVnr og REGnr ==


== 1. Divisjon (DIV 1) hadde hovedkvarter i Halden ==


== 2. Divisjon (DIV 2) hadde hovedkvarter i Hamar ==
Distriktskommando Østlandet (DKØ)


== 3. Divisjon (DIV 3) hadde hovedkvarter i Kristiansand ==
Distriktskommando Sør- og Vestlandet (DKSV)


== 4. Divisjon (DIV 4) hadde hovedkvarter i Bergen ==


== 5. Divisjon (DIV 5) hadde hovedkvarter i Trondheim ==
Distriktskommando Trøndelag (DKT)


== 6. Divisjon (DIV 6) hadde hovedkvarter i Harstad ==
Distriktskommando Nord-Norge (DKN)


== Litteratur ==
Fanenemnda av 2002, FO/HST, Forsvarsmuseet, Biblioteket, hylle 929.9 fan