jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Meis (mål)

Meis er et gammelt mengdeenhet som har blitt benyttet i Skandinavia, ofte i forbindelse med telling av fisk eller små pelsskinn. En meis tilsvarte 240 enheter/stykker og utgjorde 3 øll, 4 skokker, 12 snes eller 24 vorder.
Pierre-Jacques Cazes

Pierre-Jacques Cazes (født 1676, død 1754) var en fransk historiemaler, kjent som læreren til blant annet Chardin. I 1703 ble han medlem av Académie, utnevnt som direktør i 1743 og rektor i 1746. Han engasjerte seg i konkurransen i Galerie d'Apollon i Louvre i 1727 og utførte deretter et stort antall malerier med religiøse motiv for kirker i Paris og Versailles. Hans historiemalerier er i samme akademisk tradisjon som de franske malerne Charles Le Brun og Charles de Lafosse. Han skapte også malerier med mytologiske motiv og genrescener. Et portrett av kunstneren ikledd parykk, holdende en portfolio med tegninger, var opptaksmaleriet fremlagt til Académie Royale i 1734 av Chardins venn Joseph Aved.


== Priser (utvalg) ==
1699 – Prix de Rome


== Referanser ==
Voll

Voll har flere betydninger:

Øll, også kalt voll, enhet for telling (80 stk)
Voll (Møre og Romsdal), tidligere kommune
Voll på Jæren, tettsted
Voll (Rennebu), tettsted i Sør-Trøndelag
Voll (Bærum)
Vegard Voll, fotballspiller for Ranheim Fotball
Forskansning, også kalt voll, forskansning i festningsverk
Øyr (østnorsk ør), en avsetning av grus og sand langs ei elv.


== Se også ==
Vollen
Akridin

Akridin, C13H9N, er en organisk forbindelse og en nitrogen heterosykel. Akridin er også brukt til å beskrive forbindelser som inneholder C13N trisykel.
Fanes (mytologi)

Fanes (gresk: Φάνης) eller Protogonos (gresk: Πρωτογόνος, «den førstefødte»), var en opphavlig fruktbarhetsguddom for avling og utvikling av nytt liv (ætt) i gresk mytologi. Hans andre navn var blant annet Erikapaios (gresk: Ἠρικαπαῖος, «styrke») og Metis (gresk: Μῆτις, «tanke»).

Fanes er ofte likestilt med Eros og Mithras og har blitt avbildet som en hermafrodittisk guddom (både gud og gudinne i ett) som kommer fra et egg, omslynget av en slange. Man antar at man tenkte seg at Phanes ble klekket fra Verdensegget av Chronos (legemliggjøringen av tiden) og Ananke (skjebne). Han var herskeren av alle gudene og ga septer til kongedømmet til Nyx, sin datter (eller mor, søster eller hustru, muligens alt i ett), som igjen ga det videre til Kronus og Zevs, sistnevnte beholdt det.


== Eksterne lenker ==
Protogonus (Phanes)
Phanes
Wind controller

En wind controller, også kalt wind synth eller blåsesynth, er et elektronisk blåseinstrument.
Man spiller på instrumentet som på et ordinært blåseinstrument, og det har ofte tastene plassert som på en saksofon. Det finnes også modeller som etterligner andre instrumenter, som trompet og forskjellige fløyter. 
En wind controller kan gjøre om fingerteknikk, pust, bitetrykk, fingertrykk og andre egenskaper til elektroniske kontrollsignaler som igjen kan styre interne eller eksterne enheter som analoge synthesizere, MIDI-synthesizere, MIDI-sekvensere, MIDI lyssystemer og så videre. En wind controller lager vanligvis ikke egen lyd, men er koblet til en enhet som generer lyden. Derfor kan man få instrumentet til å låte som hva som helst, uavhengig av utseendet. Selv om det er utformet som en saksofon, kan det for eksempel høres ut som en trompet, tromme eller en bjeffende hund.
Forkortelsen EVI står for Electronic Valve Instrument, og et slikt instrument har tre eller fire taster som brukes som ventilene på trompeter og andre messingblåseinstrumenter.  EWI står for Electonic Wind Instrument, dvs. elektronsik blåseinstrument. Sistnevnte består av en wind controller med innebygget synthesizer, slik at den lager sin egen lyd.
Fylkesvei 471 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 471 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 471 (Nordland)
Fylkesvei 471 (Oppland)
Fylkesvei 471 (Rogaland)
Fylkesvei 471 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Vest-Agder (primær fylkesvei)
Fylkesvei 472 (andre betydninger)

I Norge finnes Fylkesvei 472 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 472 (Nordland)
Fylkesvei 472 (Rogaland)
Fylkesvei 472 (Østfold)
Fylkesvei 473 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 473 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 473 (Nordland)
Fylkesvei 473 (Oppland)
Fylkesvei 473 (Rogaland)
Fylkesvei 473 (Østfold)
Fylkesvei 474 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 474 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 474 (Nordland)
Fylkesvei 474 (Rogaland)
Fylkesvei 474 (Østfold)
Fylkesvei 475 (andre betydninger)

I Norge finnes Fylkesvei 475 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 475 (Nordland)
Fylkesvei 475 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 476 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 476 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 476 (Akershus)
Fylkesvei 476 (Nordland)
Fylkesvei 476 (Rogaland)
Fylkesvei 477 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 477 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 477 (Akershus)
Fylkesvei 477 (Nordland)
Fylkesvei 477 (Rogaland)
Fylkesvei 479 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 479 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 479 (Akershus)
Fylkesvei 479 (Rogaland)
Fylkesvei 47 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 47 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 47 (Vestland) (primær fylkesvei)
Fylkesvei 47 (Rogaland) (primær fylkesvei)Tidligere fantes også fv 47 i følgende fylker:

Fylkesvei 47 (Aust-Agder) - nå Fylkesvei 3622
Fylkesvei 47 (Hedmark) - nå Fylkesvei 1710
Fylkesvei 47 (Hordaland) - nå Fylkesvei 5038
Fylkesvei 47 (Møre og Romsdal) - nå Fylkesvei 5896
Fylkesvei 47 (Oppland) - nå Fylkesvei 2320
Fylkesvei 47 (Rogaland og Hordaland) - nå fylkesvei 47, fylkesvei 547, fylkesvei 553, fylkesvei 554 og fylkesvei 4919
Fylkesvei 47 (Telemark) - nå Fylkesvei 3286
Fylkesvei 470 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 470 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 470 (Akershus)
Fylkesvei 470 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 470 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Rosalyn Yalow

Rosalyn Sussman Yalow (født 19. juli 1921 i New York City, død 30. mai 2011 samme sted) var en amerikansk fysiker. Hun er kjent for sitt arbeid med radioimmunologisk metodikk, og bidro til en lang rekke medisinske fremskritt, ikke bare i forskning, men også i den daglige diagnostikk og behandling av syke mennesker, først og fremst på det endokrinologiske område. Hun fikk i 1977 en halv nobelpris for utvikling av radioimmunologiske metoder til bestemmelse av peptidhormoner.
I 1993 ble hun innvotert i National Women's Hall of Fame.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1977 hos Nobelprize.org
(en) Rosalyn Yalow hos Nobelprize.org i forbindelse med tildelingen av Nobelprisen i fysiologi eller medisin 1977
Utslippsrampe

Uslippsrampe er en skrående vei ned i en sjø eller havet, beregnet for utsetting og opptak av fritidsbåter fra personbil og/eller traktorhengere  Rampene er ofte støpt i betong for bedre veigrep enn grus. Båthengerne rygges ned utslippsrampen til hengeren er under vann, og båten flyter på vannet. Man skyver da båten vekk fra rampeområdet, og man kjører hengeren opp igjen.


== Norge ==
Ettersom det er manko på båtplasser, særlig i de store byene rundt Oslofjorden, har ofte båteiere båten på henger hele året, og setter ut og tar opp for hver gang man bruker båten. De som har båtplasser i sjøen, setter vanligvis båten på vannet i april/mai og tar dem opp igjen i oktober/november.
Fylkesvei 481 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 481 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 481 (Akershus)
Fylkesvei 481 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 481 (Rogaland)
Fylkesvei 481 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 481 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 482 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 482 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 482 (Akershus)
Fylkesvei 482 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 482 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 482 (Østfold)
Fylkesvei 483 (andre betydninger)

I Norge finnes Fylkesvei 483 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 483 (Akershus)
Fylkesvei 483 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 483 (Oppland)
Fylkesvei 483 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 484 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 484 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 484 (Oppland)
Fylkesvei 484 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 484 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 488 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 488 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 488 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 48 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 48 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 48 (Aust-Agder)
Fylkesvei 48 (Hedmark)
Hordaland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 48 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 48 (Nordland)
Fylkesvei 48 (Oppland)
Fylkesvei 48 (Telemark)
Fylkesvei 491 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 491 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 491 (Hedmark)
Fylkesvei 491 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 491 (Oppland)
Fylkesvei 491 (Rogaland)
Fylkesvei 491 (Østfold)
Fylkesvei 492 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 492 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 492 (Nordland)
Fylkesvei 492 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 492 (Oppland)
Fylkesvei 492 (Rogaland)
Fylkesvei 494 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 494 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 494 (Hedmark)
Fylkesvei 494 (Nordland)
Fylkesvei 494 (Østfold)
Älvängen

Älvängen er et tettsted i Ale kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 4 196 innbyggere.Älvängen ligger ved E45 og jernbanen mot Norge/Vänern, øst for Göta älv, drøyt 3 mil nordøst for Göteborg. Jernbanestasjonen ble åpnet i 1886, ble lagt ned i 1970, men gjenåpnet i 2004.
Älvängen var hjemsted for kunstneren Ivar Arosenius (1878 – 1909), blant annet forfatter av barneboken Kattresan (1909).


== Referanser ==
Ivar Arosenius

Ivar Axel Henrik Arosenius (født 8. oktober 1878, død 2. januar 1909) var en svensk maler, illustratør og barnebokforfatter. Han er mest kjent for den vesle boka Kattresan, en bildebok om dattera Lillan med vers og karakteristisk enkle illustrasjoner, utgitt i 1909 etter at han døde. Boka har påvirket flere bildebokskapere siden og regnes som en klassiker i svensk barnelitteratur. Den kom på norsk i 1939. Ivar Arosenius malte ellers bilder, både i olje, tempera og akvarell. Motivene var ofte fantasifulle og litterære med humoristiske og poetiske figurer inspirert av eventyr og folkeliv på landet. Han tegnet og skrev dessuten for de svenske vittighetsbladene Strix og Söndags-Nisse. 
Ivar Arosenius bodde i Älvängen i Ale kommun og døde av følgene av blødersykdommen sin. Kunsten hans er innkjøpt til flere offentlige samlinger, men best representert er han ved Göteborgs Konstmuseum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ivar Arosenius – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bloger om Ivar Arosenius (med bildeeksempler, på svensk)
omkonst.com 2005 om Ivar Arosenius (på svensk)
Göteborgs konstmuseum om Ivar Arosenius
Sør-Odal båtforening

Sør-Odal båtforening, også kalt Ringås båtforening, ligger i Vesleåa i Sør-Odal og har tilknytning til Storsjøen og Glåma. Ringås båtforening ble opprettet 1983 og senere omdøpt til Sør-Odal båtforening. Foreningen har omtrent 70 aktive medlemmer og 15 passive. De har fornyet bryggeanlegget de siste årene og driver med videre utvidelse av omtrent 30 båtplasser for fremtidige medlemmer.
Fylkesvei 480 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 480 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 480 (Akershus)
Fylkesvei 480 (Rogaland)
Fylkesvei 480 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 495 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 495 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 495 (Nordland)
Fylkesvei 495 (Rogaland)
Fylkesvei 496 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 496 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 496 (Hedmark)
Fylkesvei 496 (Oppland)
Fylkesvei 496 (Rogaland)
Fylkesvei 496 (Østfold)
Fylkesvei 49 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 49 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 49 (Aust-Agder)
Fylkesvei 49 (Hedmark)
Hordaland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 49 (Hordaland) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 49 (Nordland)
Fylkesvei 49 (Telemark)
Fylkesvei 4

I Norge finnes fylkesvei 4 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 4 (Akershus)
Fylkesvei 4 (Aust-Agder)
Fylkesvei 4 (Finnmark)
Fylkesvei 4 (Hedmark)
Fylkesvei 4 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 4 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 4 (Oppland)
Fylkesvei 4 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 4 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 4 (Telemark)
Fylkesvei 4 (Troms)
Fylkesvei 4 (Vest-Agder)De har fra 2019 andre nummer.
Se også: riksvei 4
Leif Braseth

Leif Braseth (født 28. januar 1932 i Kvam, Nord-Trøndelag) er en norsk forfatter og skolemann. Fra 1988 har han vært bosatt i Alvdal. 
Han har arbeidet som lærer i grunnskolen og ved Norges musikkhøgskole. Han har arbeidet som skolekonsertsjef og programsjef i Rikskonsertene i 21 år. Han har gitt ut 19 lærebøker i musikk. I de senere årene har han skrevet bøker om historiske emner, blant anna fra Alvdal.  
Braseth ledet i perioden 1973–76 Norsk kulturråds utvalg for utredning om frivillige musikkaktiviteter for barn og ungdom, i hovedsak en utredning om kommunale musikkskoler (senere kulturskoler).


== Bibliografi ==
Grunnbok i mandolaika (1966)
Skolens musikkbok 1 – 6 (lærebøker i musikk) (1968-78)
Sang i grunnskolen 1 – 2 (sangbøker)  (1978)
Sang i ungdomsskolen (sangbok) (1983)
Utvandringen til Bardu (1991)
Drømmen om den store malmåra, Alvdals gruvehistorie 1995 ISBN 82-991797-2-6
Veidemann i en brytningstid, Berger Lilletrøens liv som jeger og fangstmann (1998) ISBN 82-529-2272-4
Fra sullabenk til rockefot, Alvdals musikkhistorie (2004) ISBN 82-996489-1-2
Samer sør for midnattssola, sørsamenes historie, kultur og levemåte. Fagbokforlaget 2014. ISBN 978-82-450-1718-2
Frivillige musikkaktiviteter for barn og ungdom : utredning fra Norsk kulturråds utvalg for utredning om frivillige musikkaktiviteter for barn og ungdom av 1973. Utgitt av Norsk kulturråd 1976. ISBN 82-7081-012-6


== Referanser ==
Larantuka

Larantuka er et subdistrikt på den østlige delen av øya Flores i Nusa Tenggara Timur i Indonesia. I likhet med det meste av regionen er Larantuka sterkt påvirka av den portugisiske kolonitida. Området er overveldende romersk-katolsk (93,4 %), og er kjent for sine påskefeiringer.Larantuka Malay (også kjent som Ende Malay) er en lokal dialekt som fungerer som et lingua franca i området. Portugisisk brukes hovedsakelig i religiøse ritualer.


== Referanser ==
Cozy Powell

Cozy Powell, egentlig Colin Flooks, (født 29. desember 1947 i Cirencester i Gloucestershire, død 5. april 1998 ved Bristol) var en britisk trommeslager. 
Han startet karrieren på 1960-tallet i The Ace Kefford Stand. Andre grupper var Rainbow, Black Sabbath, Michael Schenker Group og Whitesnake. Han ga ut et album sammen med Keith Emerson og Greg Lake, som en annen P i ELP enn Carl Palmer. Han hadde flere gjesteopptredener hos blant andre Jeff Beck Group, Brian May, Yngwie Malmsteen og Gary Moore. Powell ga ut fem soloalbum, samt ett samlealbum. 
Powell omkom i en bilulykke i dårlig vær ved Bristol. Dette skjedde på et tidspunkt da han og Ritchie Blackmore arbeidet med en gjenforening av Rainbow med Rising-besetningen. Powell har flere ganger blitt kåret som verdens beste trommeslager; han var kjent for sin evne til å kombinere tungt trommespill med en svært rask teknikk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Cozy Powell – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Cozy Powell på Internet Movie Database 
(en) Cozy Powell på Apple Music 
(en) Cozy Powell på Discogs 
(en) Cozy Powell på MusicBrainz 
(en) Cozy Powell på Encyclopaedia Metallum 
(en) Cozy Powell på Spotify 
(en) Cozy Powell på Songkick 
(en) Cozy Powell på AllMusic
Bergsfjorden (Senja)

Bergsfjorden er en ca. 15 kilometer lang fjord på ytre Senja i Troms. Hele fjorden ligger Berg kommune. Bergsfjorden har sitt utløp mot Norskehavet i nordvest og går innover i sydøstlig retning mellom landtungen dominert av Husfjellet mot nordøst og de tallrike Bergsøyan mot sydvest. Ved Flatneset dreier hovedfjordarmen mot øst og kalles videre innover Nordfjorden og Bergsbotn. Ved Flatneset fortsetter en fjordarm mot syd, som forgreiner seg i Lavollsfjorden og innløpet til den 6 kilometer lange Straumsbotn.Fjorden er preget av et mer åpent landskap enn mange av de andre fjordene på yttersida av Senja, og dette gjelder særlig for den ytre delen av fjorden. Bergsfjorden har dessuten en meget tallrik skjærgård, kalt Bergsøyan, og de største øyene er Ertnøya, Store Færøya og Kjøpmannsøya.
Langs nordsiden går fylkesvei 862 og fylkesvei 251 (Troms), og her ligger bygdene Bergsbotn, Skaland (som er kommunesenter i Berg), og Bøvær. Bøvær har en meget fin sandstrand. I sør går fylkesvei 86 gjennom bygdene Straumsnes, Finnsæter og Hamn. Den sørlige delen av Berg, som ligger rundt Bergsfjorden og Straumsbotn, hadde i 2007 totalt 370 innbyggere. Dette utgjør ca. 40 % av kommunens befolkning.
Fram til Skalandtunnelen og riksvei 864 (nå del av fylkesvei 862) åpnet i 1987, var det fergeforbindelse over Bergsfjorden, mellom Straumsnes og Skaland.


== Referanser ==
Lanc-Patuá

Lanc-Patuá eller Karipúna kreol er et kreolspråk som snakkes i staten Amapá i Brasil, hovedsakelig i og rundt hovedstaden Macapá. Det er et fransk-basert kreolspråk som snakkes av urbefolkningen og immigranter fra Fransk Guyana og Karibia samt deres etterkommere. Språket har blitt noe påvirket av portugisisk, men grammatikken viser størst likhet med de fransk-baserte kreolspråkene i Karibia og Indiahavet.
Navnet kommer av fransk, Langue Patois, og betyr noe slikt som «enkel dialekt».


== Litteratur ==
Julieta de Andrade, 1984. Cultura Crioula e Lanc-Patuá no Norte do Brasil. Escola de Folclore, S. Paulo.
Curt Nimuendajú, 1926. Die Palikur-Indianer und ihre Nachbarn. Elanders Boktryckeri Aktiebolag, Göteborg.
S. Joy Tobler, 1983. The grammar of karipúna creole. Summer Institute of Linguistics, Brasilia.
Alfred W. Tobler, 1987. Dicionário crioulo karipúna/português português/karipúna. Summer Institute of Linguistics, Brasilia.
Henri Wittmann, 1987. "Substrat et superstrat dans le français créole des Indiens Karipouns." Paper, 7th Annual Congress of the Association québécoise de linguistique, University of Ottawa, May 19-22. Abstract in: Revue québécoise de linguistique théorique et appliquée 6:1.26.
Lena Olin

Lena Maria Jonna Olin (født 22. mars 1955) er en svensk skuespiller som også er aktiv i internasjonal film. Hun ble uteksaminert fra Teaterhögskolan i Stockholm i 1979. Hun har spilt i to filmer av Ingmar Bergman. Hun har også spilt hovedroller i filmer som Tilværelsens uutholdelige letthet (1990), Mr. Jones (1993) og Romeo is bleeding (1994).


== Filmografi (utvalg) ==
1976  – Ansikt mot ansikt
1978 – Picassos eventyr
1982 – Fanny og Alexander
1988 – Tilværelsens uutholdelige letthet
1989 – Enemies. A Love Story
1990 – Havana
1993 – Mr. Jones
1994 – Romeo is bleeding
1997 – Night Falls on Manhattan
1998 – Hamilton
1999 – Den niende porten
2000 – Sjokolade
2005 – Bang Bang Orangutang


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lena Olin – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Lena Olin på Internet Movie Database 
(sv) Lena Olin i Svensk Filmdatabas 
(da) Lena Olin på Filmdatabasen 
(da) Lena Olin på danskfilmogtv.dk 
(da) Lena Olin på Scope 
(fr) Lena Olin på Allociné 
(en) Lena Olin på AllMovie 
(en) Lena Olin hos Turner Classic Movies 
(en) Lena Olin hos The Movie Database
Erasmus Zahl

Erasmus Benedicter (Benedigt) Kjerschow (Kjerskov) Zahl (født 19. januar 1826, død 29. april 1900) var privilegert handelsmann og væreier på Kjerringøy i Nordland. Han er særlig kjent gjennom Knut Hamsuns figur Mack.


== Biografi ==
Erasmus Zahl var fra Nordvika i Dønna, hvor faren Hans Hansen Zahl var handelsmann og gjestgiver. Moren var prestedatteren Anne Sophie Samuelsdatter Budde.
Erasmus Zahl flyttet omkring 1840–50 til Kjerringøy lengre nord i amtet, hvor Anna Elisabeth Ellingsen, f. Sverdrup, nylig var blitt enke etter handelsmann Jens Nicolai Ellingsen. Zahl og Anna Ellingsen inngikk ekteskap, og dermed overtok Zahl handelsstedet Kjerringøy. Det var i Zahls tid at Kjerringøy nådde sine velmaktsdager. Flere oppgangsår, og herunder ti års sildeperiode mellom 1865 og 1876, gjorde at Zahl økte sin formue med nærmere 156 000 spesiedaler til 265 000 spesiedaler.
Anna Ellingsen Zahl døde i 1879, etter hun i en alder 78 år falt ned en av trappene i hovedhuset på Kjerringøy. Som enkemann beordret Zahl en rekke forandringer på handelsstedet. Det ble stans av alt salg av drikkevarer, og alkohol skulle heller ikke nytes til måltider. Zahl lot reise dagens kirke på Kjerringøy, som stod ferdig i 1883.
I den andre halvdelen av 1800-tallet var Kjerringøy større enn den nærliggende kjøpstaden Bodø. Likevel hadde handelsstedet ingen havn som klarte å ta imot stadig større båter og skip. Handelsstedet tjente nemlig som mellomhavn for fiskere som ventet på godt veir for å dra videre til Lofoten. Flere hundre og visstnok opptil tusen fiskere kunne samtidig oppholde seg på stedet. Etterhvert som båtene ble større og dessuten fikk motor, mistet Kjerringøy, i likhet med flere fiskevær langs Nordlands kyst, denne funksjonen.
Erasmus Zahl døde i 1900 av slag. Han var uten barn og livsarvinger. Ved auksjon ble handelsstedet kjøpt og drevet videre, og virksomheten bestod frem til 1956. Nordlandsmuseet overtok virksomheten i 1959, som i dag driver med omvisning og kafé.


== Mack ==
På slutten av 1800-tallet gav Erasmus Zahl pengestøtte til Knut Hamsun som ung og fattig forfatter. Senere takket Hamsun sin velgjører ved å bruke Zahl som modell for figuren Mack, som opptrer i flere av Hamsuns romaner, blant andre Pan (1894), Sværmere (1904) og dobbelromanen Benoni og Rosa (1908).Samfunnet i Nordland gjennomgikk større forandringer sent på 1800-tallet og tidlig på 1900-tallet. Tradisjoner ble utfordret av moderne ideer, og det sosiale hierarki, i hvilket Zahl hadde en ledende stilling, kom gradvis til å forandres som følge av blant annet industrialisering og urbanisering. Hamsun var, som det gjennomgående kommer til uttrykk i hans litteratur, forsvarer av det gamle samfunn. For eksempel i Benoni og Rosa skildrer Hamsun en almuens mann og oppkomling, Benoni Hartvigsen, «med ironisk distanse, men også med betydelig sympati».


== Anetavle ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
NRK.no: Nordland fylkesleksikon: Zahl på Kjerringøy
Store norske leksikon: Kjerringøy handelssted
Store norske leksikon: Knut Hamsun, Knut Hamsun – utdypning
Ole Andersen Olsen

Ole Andersen Olsen (født 5. mai 1863 i Tangemose i Starreklinte, død 5. oktober 1943 i København) var en dansk filmprodusent. Han stiftet filmselskapet Nordisk films kompani i 1906, som han ledet gjennom dansk films gullalder til 1924, og som fortsatt er i drift som verdens eldste filmselskap.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ole Andersen Olsen på Internet Movie Database 
(sv) Ole Andersen Olsen i Svensk Filmdatabas 
(da) Ole Andersen Olsen på Filmdatabasen 
(da) Ole Andersen Olsen på Filmdatabasen 
(da) Ole Andersen Olsen på danskefilm.dk 
(da) Ole Andersen Olsen på danskfilmogtv.dk 
(en) Ole Andersen Olsen hos The Movie Database
Olten

Olten er en by og kommune i kantonen Solothurn i Sveits, 39 km sør for Basel. Byen er et viktig jernbaneknutepunkt, med de sveitsiske statsbanenes hovedverksted. Betydelig industri, blant annet maskin- og tekstilindustri, og sementproduksjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Olten – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Olten – galleri av bilder, video eller lyd på Commons