jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Liste over ordførere i Orkdal

Liste over ordførere i Orkdal viser navn, parti og funksjonsperiode for ordførere i Orkdal kommune fra innføringen av formannskapslovene i 1837. I 1920 ble kommunen delt i tre: Orkdal (med Fannrem som sentrum), Orkanger og Orkland. I 1963 ble de tre kommunene samt Geitastrand slått sammen til den nye Orkdal kommune. 1. januar 2020 ble Orkdal, Meldal, Agdenes og en del av Snillfjord slått sammen til nye Orkland kommune.


== Ordførere 1837–1919 ==


== Ordførere 1920–1962 ==


== Ordførere 1963–2019 ==


== Se også ==
Liste over ordførere i Orkanger 1920–1962
Liste over ordførere i Orkland 1920–1962
Liste over ordførere i Geitastrand 1920–1962


== Referanser ==
Spissvingedvergmåler

Spissvingedvergmåler (Eupithecia lanceata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den hører til den artsrike slekten dvergmålere (Eupithecia) og er funnet nord til Sør-Trøndelag i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 17 – 21 mm), slank, lyst gråbrun måler. Den kan kjennes igjen på at forvingen er noe tilspisset med et bredt, svartkantet, lysbrunt tverrbånd i midten som har et markert, V-formet innhakk på innerkanten. Forvingen er brunhvit, gulbrun ved roten. Det brede tverrbåndet midt i vingen har en oval, svart flekk nær ytterkanten. Utenfor dette er det et smalere, brunt tverrbånd. Bakvingen er gråhvit. Larven er naken, lysbrun med lyse lengdestriper og en smal, brun ryggstripe.


== Levevis ==
Larven lever på ulike slags bartrær, både gran, furu, edelgran og lerk er brukbare vertsplanter. De voksne målerne flyr om natten i mars – mai og kommer gjerne til lys.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa, unntatt lengst i sør, og i det nordlige Asia.
I Norge er den funnet på Østlandet og Sørlandet, det finnes dessuten funn fra Hordaland og Sør-Trøndelag.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) spissvingedvergmåler i Encyclopedia of Life 
(en) spissvingedvergmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) spissvingedvergmåler hos Artsdatabanken 
(sv) spissvingedvergmåler hos Dyntaxa 
(en) spissvingedvergmåler hos Fauna Europaea 
(en) spissvingedvergmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Eupithecia lanceata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site: [1]
Køller

Køller er en type redskaper som i dag brukes innen rytmisk gymnastikk, og som tidligere også har inngått som et apparat innen herreturn. 


== Historie ==
Trening ved å svinge køller antas å ha oppstått blant soldater i India, for å styrke kroppen. Storbritannia, som tidligere koloniserte India, adopterte denne treningsformen, og innførte disse indian clubs til Europa. Flere land tok i bruk disse, og tyske immigranter innførte dem til USA på midten av 1800-tallet. Både skolevesenet og militæret tok dette i bruk.Øvelsen var en del av konkurransen i turn under sommer-OL 1904 og 1932. 
Utover 1900-tallet avtok interessen for denne trenings- og konkurransemetoden, men i rytmisk gymnastikk konkurreres det fortsatt med 2 køller, ikke ulikt den opprinnelige treningsformen. Disse køllene er i dag ca. 50 cm lange, og veier 200-300 gram, atskillig lettere enn de som tidligere ble brukt. Køllene skal svinges, rulles, kastes og tas imot på ulike måter. Hodet har maks diameter på 3 cm.Den dag i dag finnes det treningsklubber som praktiserer denne typen trening, dvs trening ved å svinge køller av ulik tyngde i bestemte formasjoner og bevegelser for å styrke musklene.


== Referanser ==
Bad Wiessee

Bad Wiessee er en kurby ved innsjøen Tegernsee i Bayern i Tyskland. Stedet ligger omtrent 50 km rett sør for München. Navnet «Wiessee» kommer fra «vestsjøen», altså fra den vestlige siden av sjøen.
Bad Wiessee er kjent for sitt helbredende svovelvann. Stedet er også populært som feriested.
Bad Wiessee er mest berømt for å være åstedet for De lange knivers natt, 30. juni 1934, da Adolf Hitler og SS arresterte og drepte ledelsen i SA som befant seg på dette stedet da de ble arrestert.


== Galleri ==

		
		


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bad Wiessee – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Marcus Selmer

Marcus Selmer (født 6. oktober 1819 i Randers, død 18. januar 1900 i Bergen) var en dansk fotograf som virket i Norge. Han ble Bergens første fast etablerte fotograf i 1852 og drev frem til sin død i 1900. 
Det eldste kjente Bergensbilde er et daguerreotypi tatt av ham fra 1854. Selmer er mest kjent for sine landskapsbilder, Bergensprospekter og folkedraktsbilder. Hele hans negativarkiv ble ødelagt ved hans død. 


== Utmerkelser ==
I 1862 mottok han den danske medaljen Ingenio et arti.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marcus Selmer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Billedsamlingen – Universitetsbiblioteket i Bergen
Norsk biografisk leksikon
Taigadvergmåler

Taigadvergmåler (Eupithecia conterminata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den hører til den artsrike slekten dvergmålere (Eupithecia) og finnes på Østlandet og i Trøndelag i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 14 – 17 mm), slank, lysgrå måler. Dette er en av de minste norske målerne. Forvingen er nokså ensfarget lys grå, med tre mørke flekker langs fremkanten og en ganske stor, kommaformet, svart flekk midt i vingen. Larven er naken, lang og tynn, lyst rødbrun med en lys sidestripe og svart hode.


== Levevis ==
Larvene lever på gran (Picea abies).


== Utbredelse ==
Dette er en østlig art knyttet til taigaen. Den forekommer i Mellom- og Øst-Europa og i det nordlige Asia. I Norge er den funnet i indre strøk av Østlandet og Trøndelag.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) taigadvergmåler i Encyclopedia of Life 
(en) taigadvergmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) taigadvergmåler hos Artsdatabanken 
(sv) taigadvergmåler hos Dyntaxa 
(en) taigadvergmåler hos Fauna Europaea 
(en) taigadvergmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Eupithecia conterminata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site: [1]
Foto av voksent individ, Janis van Heyking fot. [2]
Sophus Tromholt

Sophus Tromholt (født 2. juni 1851 i Husum i Husum i hertugdømmet Slesvig som var del av Danmark, død 17. april 1896 i Blankenhain, Thüringen) var en dansk nordlysforsker  og dyktig amatørfotograf, og regnes som en av pionerene i norsk etnografisk fotografi. Tromholt var lærer av utdanning, og kom til Bergen i 1875 hvor han underviste ved Tanks skole. Hans store interesse var nordlys-undersøkelser og som norsk statsstipendiat oppholdt han seg i Kautokeino i Finnmark for å studere nordlys i 1882–1883. 
Tromholt var en dyktig fotograf som på sin reise tok en rekke bilder av landskaper, folkeliv og samer, og publiserte ved tilbakekomsten til Bergen en fotografisk portfolie under tittelen «Billeder fra Lappernes Land» (Bergen 1885).  Han publiserte i 1885 også en reisebok på dansk og engelsk fra sin tid i Kautokeino: «Under Nordlysets straaler» (København 1885) og «Under the Rays of the Aurora Borealis» (Boston 1885). Fotografiene befinner seg i dag på Billedsamlingen - Universitetsbiblioteket i Bergen. Samlingen består av 231 glassnegativer og 189 originalkopier. I 2013 ble fotosamlingen en del av UNESCOs Memory of the World liste over historisk viktige samlinger.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sophus Tromholt – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Billedsamlingen ved UB-UiB (Universitetsbiblioteket i Bergen)
Omelett

Omelett er en eggebasert matrett som både kan være enkel og innviklet. Ordet har opphav i fransk, og omeletter blir ofte regnet som en del av det klassiske franske kjøkkenet.
Den enkleste typen omelett er vispa egg tilsatt med krydder som blir steikt i en panne. For å gjøre måltidet fyldigere kan en tilsette andre ingredienser, som melk, grønnsaker, kjøtt og smakstilsetninger. Hvordan røra blir vispa har også mye å si for den ferdige omeletten. Det skal være bedre å bruke en gaffel enn en visp for å piske egga, slik at eggehviten holder seg sammen og omeletten blir luftig.


== Se også ==
Frittata
Østersomelett
Den gresk-tyrkiske krigen 1919–1922

Den gresk-tyrkiske krigen 1919–1922 også kalt krigen i Lilleasia eller det greske felttoget i den tyrkiske uavhengighetskrigen var en rekke militære hendelser som oppsto under oppdelingen av Det osmanske riket etter den første verdenskrigen mellom mai 1919 og oktober 1922. Krigen ble utkjempet mellom Hellas og styrkene til den tyrkiske nasjonalbevegelsen, som senere etablerte republikken Tyrkia på ruinene av Det osmanske rike.
Det greske felttoget ble innledet ettersom vestlige allierte, særlig den britiske statsministeren David Lloyd George, hadde lovet Hellas områder fra Det osmanske rike. Det endte med at Hellas ga opp alle landområdene de hadde fått under krigen, og grensene gikk tilbake til slik de hadde vært før krigen. Et resultat av krigen var også folkeutvekslingen mellom Tyrkia og Hellas gjennom Lausannetraktaten. 
De mislykkede militære operasjonene til Hellas, og ententemaktenes tap i den tyrkisk-armenske og den fransk-tyrkiske krigen mot de tyrkiske revolusjonsstyrkene tvang dem tilbake til forhandlingsbordet, og de måtte gi opp Sèvrestraktaten til fordel for den nye traktaten i Lausanne samt godkjenne selvstendigheten til republikken Tyrkia og suvereniteten deres over Øst-Trakia og Anatolia (Lilleasia).


== Litteratur ==
Akçam, Taner (2006). A Shameful Act: The Armenian Genocide and the Question of Turkish Responsibility. New York: Metropolitan Books. ISBN 978-08-050-7932-6. 
Shaw, Stanford Jay (1977). History of the Ottoman Empire and Modern Turkey. Cambridge: Cambridge University Press. ISBN 978-05-212-9163-7. 
Toynbee, Arnold J (1922). The Western question in Greece and Turkey: A study in the contact of civilisations. Boston: Houghton Mifflin. ISBN 978-08-652-7209-5.
Seljeløvmåler

Seljeløvmåler (Cyclophora pendularia) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 26 – 29 mm), slank, grå- eller brunspraglete måler. Begge vingepar er spraglete med en liten, mørk ring midt på vingen (hvit i midten). Utenfor denne er det en tverr-rad av små, svarte flekker og ofte et diffust, rødbrunt tverrbånd. Larven er naken, slank, grønn med brune og rosa flekker.


== Levevis ==
Arten har larver som lever på busker og trær i vierslekten, mest på selje (Salix caprea) og ørevier (Salix aurita). Den trenger frittstående, 1 – 3 meter høye busker, trolig fordi larvene er avhengige av god soloppvarming. Den har to generasjoner hvert år, de voksne målerne flyr i mai – juni og i juli – august.


== Utbredelse ==
Arten finnes i hele Europa unntatt lengst i sørøst. I Norge er den funnet en del steder langs Oslofjorden og i Aust-Agder.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) seljeløvmåler i Encyclopedia of Life 
(en) seljeløvmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) seljeløvmåler hos Artsdatabanken 
(sv) seljeløvmåler hos Dyntaxa 
(en) seljeløvmåler hos Fauna Europaea 
(en) seljeløvmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Cyclophora pendularia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cyclophora pendularia – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Cyclophora pendularia
Engelskspråklig faktaark fra Butterfly Conservation
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Raua kraftverk

Raua kraftverk er et vannkraftverk i Gausdal kommune i Innlandet fylke.
Kraftverket utnytter fallet i elva Rauda på 390 m mellom Raudsjøen og dalbunnen ved Østre Gausdal.
Det har en ytelse på 1 MW.  Årsproduksjon i et normalår er på rundt 6 GWh.
Aggregatet består av en peltonturbin.
Kraftverket ble satt i drift i 1941.


== Referanser ==


== Kilder ==
«NVE Atlas». Vannkraft.  Norges vassdrags- og energidirektorat
NVE vannkraftdatabase
Hafslund E-CO
Eidsiva energi (arkiv)
«Raua kraftverk». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Tegernsee (innsjø)

Tegernsee er en innsjø i De bayerske alpene i Bayern i Tyskland. Innsjøen er et populært ferie- og rekreasjonssted for hele Tyskland, særlig for storbyen München som ligger i nærheten. Den har en gate oppkalt etter sjøen, Tegernseer Landstrasse.
Byer ved innsjøen er Tegernsee, Bad Wiessee, Gmund og Rottach-Egern.
Lausannetraktaten

For Lausanne-traktaten av 1912 mellom Italia og Det osmanske rike (underskrevet 18. oktober 1912 i Ouchy), se den Den italiensk-tyrkiske krig.
Lausanne-traktaten, undertegnet 24. juli 1923, var en fredstraktat underskrevet i Lausanne, som avgjorde Anatolia-delen etter oppdelingen av Det osmanske rike ved å annullere Sèvres-traktaten underskrevet av Det osmanske rike etter første verdenskrig, som følge av Den tyrkiske frigjøringskrigen mellom de allierte fra første verdenskrig (Ententemaktene) og Den tyrkiske nasjonalbevegelsen.
Traktaten ble ratifisert av Tyrkia den 23. august 1923, Hellas den 25. august 1923, Italia den 12. mars 1924, Japan den 15. mai 1924, og Storbritannia den 16. juli 1924. Traktaten var gjeldende fra den 6. august 1924, da bekreftelsen var offisielt avlevert i Paris i Frankrike.


== Se også ==
Freden i Sèvres


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Treaty of Lausanne – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Treaty of Lausanne (1923), the Allied Powers and Turkey, originaltekst til Lausannetraktaten hos WikiSource
Tegernsee

Tegernsee kan vise til:

Innsjøen Tegernsee, en innsjø i Bayern
Byen Tegernsee, en spaby ved innsjøen med samme navn
Eikeløvmåler

Eikeløvmåler (Cyclophora quercimontaria) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Denne arten har en sørlig utbredelse i Norge og er bare funnet langs kysten vestover til Vest-Agder.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 24 – 28 mm), slank, brungul måler. Hannens antenner er fjærformede, hunnens trådformede. Begge vingepar er brungule med en ganske rett, mørkrosa tverrstripe litt innenfor midten. Noen ganger er det også en smalere tverrstripe nærmere vingeroten. Forvingen har en lite, oval, hvit flekk nær midten (ikke kantet med mørkere farge), på bakvingen er tilsvarende flekk nagleformet.


== Levevis ==
Larvene lever på eik (Quercus spp.).


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa, bortsett fra Storbritannia, Irland og deler av Russland. I Norge forekommer den bare langs kysten vestover til Vest-Agder.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) liten eikelauvmåler i Encyclopedia of Life 
(en) liten eikelauvmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) liten eikelauvmåler hos Artsdatabanken 
(sv) liten eikelauvmåler hos Dyntaxa 
(en) liten eikelauvmåler hos Fauna Europaea 
(en) liten eikelauvmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Cyclophora quercimontaria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Alv Storheid Langeland

Alv Gunnar Storheid Langeland (også skrevet Alf; født 23. juni 1908, død 5. desember 1965) var en norsk pedagog.
Langeland var elev av Peter Østbye ved Drammens Latinskole, og studerte historie og engelsk ved universitetet i Oslo. Senere ble han selv lærer i Larvik og Oslo. 1955–58 var han direktør for Unesco Institute for Education i Hamburg. Da han vendte tilbake til Norge ble han rektor ved Ullern gymnas. 1959–62 var han formann i Norsk Lektorlag. I løpet av formannstiden ledet han en delegasjon til Moskva, og besøkte flere afrikanske land. Han døde plutselig under en skitur i en alder av 57 år.
Han skrev deler av bind 21, hele det første tilleggsbindet (om Kina, Japan og Korea), og deler av det andre (om India og Sørøst-Asia) til den norske utgaven av Carl Grimbergs verdenshistorie. Han bidro også til Larviks historie (1953) og til Hjemmenes universitet (1962–65).


== Verker ==
Verden etter 1815 (1945)
Byen vår: minner fra Larviks 275 års jubileum (1946)
Fagre nye verden: vår egen tid i historisk lys (1961)
I Menneskenes liv og historie:
21. Vår egen tid (sammen med Chr. A. Christensen, 1961)
[23.] Kina, Japan, Korea (1969)
[24.] India og Sørøst-Asia (sammen med Haakon Holmboe, 1969)


== Referanser ==


== Kilder ==
«In Memoriam Alv. St. Langeland», i International Review of Education 12 (1966), s. 196–197
Bill Demong

Bill Demong (født 29. mars 1980 i Saranac Lake) er en amerikansk kombinertløper. Han ble olympisk mester i kombinert – stor bakke/10 km under Vinter-OL 2010 i Vancouver.


== Ski-karriere ==


=== Debut 1999-2002 ===
Han debuterte i verdenscupen i 1999 i et renn i Vuokatti, og ble nummer 11 i sitt aller første renn. Sin første plassering blant de 10 beste fikk han i mars 2001 i Nayoro. I januar 2002 kunne han feire sin første verdenscupseier i Liberec. Deretter tok det over fem år før seier nummer to kom.
Demong deltok i verdensmesterskapene i 1999, 2001 og 2005, uten å oppnå bedre plassering enn nummer tolv (2005 i Oberstdorf). Han har deltatt i OL fire ganger. Under OL 2002 i Salt Lake City ble han nummer fire i lagkonkurransen, sammen med lagkameratene Matt Dayton, Johnny Spillane og Todd Lodwick. I de individuelle konkurransene nådde han ikke høyt opp på resultatene, verken i 2002 eller 2006.


=== Alvorlig skadet ===
Sommeren 2002 ble Demong alvorlig skadet da han stupte med hodet først ut i et svømmebasseng på treningssamling i Tyskland, og skadet seg alvorlig. Demong fikk brudd på hjerneskallen, og kunne ikke bevege seg på en måned.


=== Tilbakekomst og suksess ===
Demong klarte så en sølvmedalje på normaldistansen (hopp HS100 + 15 km) under VM 2007 i Sapporo, bare slått av tyske Ronny Ackermann med litt over 8 sekunder totalt.
To år senere under Ski-VM 2009 i tsjekkiske Liberec klarte Demong så en bronsemedalje på sprintøvelsen, bak sin lagkamerat Lodwick og norske Jan Schmid. Noen dager senere presterte Demong det kunsstykket å glemme startnummeret sitt, da han skulle hoppe i Lagkonkurransen, noe som gjorde at han ikke fikk hoppe og ødela for sine lagkamerater. Noen dager senere fikk han revansjen sin da han vant storbakke-øvelsen i kombinert (skihopping stor bakke HS134 + 10 km langrenn) den 28. februar 2009. Under Vinter-OL 2010 i Vancouver ble han olympisk mester i Stor bakke + 10 km, og tok sølv i lagkonkurransen.


== Verdenscupplasseringer ==
(Per 9. mars 2008)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Bill Demong – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Bill Demong – Olympedia 
(en) Bill Demong – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Bill Demong – FIS (kombinert) 
(en) Bill Demong – FIS (langrenn) 
(en) Bill Demong – FIS (skihopping)
Bibliofilklubben

Bibliofilklubben er en norsk klubb for boksamlere. Medlemstallet er begrenset til 33, og nye medlemmer opptas ved avstemning.
Klubben ble dannet som en selskapelig forening i 1922, med det formål å «danne et bindeledd mellom norske bokvenner» og «vareta medlemmenes interesser som boksamlere», for eksempel ved å knytte kontakter eller skaffe opplysninger. Den viktigste av klubbens opphavsmenn var direktør for Norges geologiske undersøkelse Hans Reusch, som ble den første formannen. Møtene ble avholdt fra fire til seks ganger om året på en førsteklasses restaurant. Under møtene ble det holdt foredrag, og sjeldne bøker ble tatt nærmere i øyesyn.
Bibliofilklubben har utgitt flere bøker, og utga dessuten skriftserien «Småskrifter for bokvenner», med 88 titler fra 1942 til 1962.


== Kjente medlemmer ==
Francis Bull, litteraturprofessor
Thorbjørn Egner, forfatter
Wilhelm Munthe, universitetsbibliotekar
Olaf Norli, bokhandler
Hjalmar Pettersen, universitetsbibliotekar
Hans Reusch, geolog
Cato Schiøtz, advokat
Hilde Sejersted, lærer og forfatter
Rolf Sæther, tidl. adm. dir rederiforbundet


== Se også ==
Bordklubben


== Referanser ==


== Litteratur ==
Wilhelm Munthe: «Bibliofilklubben», i:Nordisk tidskrift för bok- og biblioteksväsen XIX (1932), s. 147–48.
Erlend Ofte Arntsen: «Gutenberg online» i: Dagens Næringsliv 15./16. november 2008
Litium (legemiddel)

Litium litium ion, Li+ brukes også som legemiddel. 
Ved inntak blir litium vidt fordelt i sentralnervesystemet og reagerer med flere neurotransmittere og reseptorer, hindrer frigivelse av norepinefrin og øker serotonin syntese.
Litiumbehandling anvendes innen psykiatrien for å forebygge perdurerende manisk depressiv sykdomstilstand, periodiske manier og periodiske depresjoner.
Pasientene får daglig et litiumsalt i en individuell dose. Legen justerer en viss nivå av litium i blodserumet. Tilbakefall i manier eller depresjoner kan med hjelp av denne medisineringen minske i gjennomsnitt fra cirka 60 prosent til cirka 20 prosent.
Flere kjemiske salter av litium brukes medisinsk som stemningsstabilisator-medisin, primært ved behandling av bipolar lidelse, hvor de har betydning for behandling av depresjon og spesielt mani, både akutt og langsiktig. Som stemningsstabilisator er litium mer effektiv i å forebygge mani enn depresjon, og kan redusere risiko for selvmord. I depresjon alene (unipolar lidelse) kan litium brukes for å øke effekten av andre antidepressiva. Litiumkarbonat (Li2CO3), solgt under flere merkenavn, er det vanligste, mens citratsalt litiumcitrat (Li3C6H5O7), sulfat salt litiumsulfat (Li2SO4), litiumaspartat og orotatsalt litiumorotat er alternativer.
Medisinsk litium finnes kun under navnet Lithionit i Sverige i form av en depottablett på 42 mg.


== Referanser ==