jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Gurjevsk (Kemerovo oblast)

Gurjevsk (russisk: Гу́рьевск) er en by i Kemerovo oblast i Russland. Den ligger rundt 120 km sør for Kemerovo. Innbyggertall: 27 381 (folketelling 2002), 28 152 (folketelling 1989). 
Bosetningen ble grunnlagt i 1815. Bystatus ble innvilget i 1938.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Guryevsk, Kemerovo Oblast – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Planet of the Apes (TV-serie)

Planet of the Apes var tittelen på en kortlivet amerikansk sciencefiction-serie som gikk på CBS høsten 1974. Hovedrolleinnehaverne i serien var Roddy McDowall, Ron Harper og James Naughton. Serien var skapt av Anthony Wilson.
Serien var lagd som en slags oppfølger til filmserien Apeplaneten, men gikk bare en sesong grunnet lave seertall. 20th Century Fox ble tvunget til å avslutte den lenge før hovedpersonene var kommet til noen avklaring på noenting som helst. Da siste episode rullet over skjermene 6. desember 1974 var det blitt sendt tilsammen 13 episoder. De hadde spilt inn 14 episoder, men den siste ble ikke vist under den originale TV-oppføringen.
Serien ble utgitt på DVD rundt midten av 2000-tallet.


== Handling ==
Tre astronauter krasjlander på jorden anno 3085. En av dem dør, mens de to andre, Alan Virdon (Ron Harper) og Pete Burke (James Naughton), blir tatt hånd om av et vennlig menneske som finner vraket. Men krasjlandingen har også blitt observert av en apeunge, og nyheten når derfor raskt The Grand City, hovedstaden i verdenen. Saken tas opp i det øverste rådet, hvor sjef for de væpnede styrkene, gorilla-genralen Urko (Mark Lenard), mener at menneskene bør drepes med en gang, for å hindre at de setter farlige ideer i hodene til andre mennesker. Øverste leder Zaius (Booth Colman) er av en annen oppfatning, og mener det er viktig å lære mer om hvor de kommer fra og ikke minst hvordan de kom dit, slik at de kan være bedre forberedt hvis noe slikt skjer igjen. 


== Om serien ==


=== Episoder ===
- Escape From Tomorrow 
- The Gladiators
- The Trap
- The Good Seeds
- The Legacy
- Tomorrow’s Tide 
- The Surgeon 
- The Deception 
- The Horse Race
- The Interrogation
- The Tyrant
- The Cure
- The Liberator (episoden som ikke ble vist)
- Up Above the World So High


=== TV-filmer ===
Flere av episodene ble i 1981 satt sammen til TV-filmer. Den første ble kalt Back to the Planet of the Apes og er en kombinasjon av episodene «Escape From Tomorrow» og «The Trap». Den andre TV-filmen ble kalt Goodbye To the Planet of the Apes, og er en kombinasjon av episodene «Tomorrow’s Tide» og «Up Above the World So High». Det ble i alt lagd fem TV-filmer ut ifra det gamle materiale.


== I rollene ==
Roddy McDowall : Galen
Ron Harper : Alan Virdon
James Naughton : Pete Burke
Booth Colman : Zaius
Mark Lenard : Urko


== Eksterne lenker ==
(en) Planet of the Apes på Internet Movie Database
Ili

Ili kan også sikte til elven Ili i Kina og Kasakhstan.
Ili (kinesisk: 伊犁; pinyin: Yīlí; uigurisk: ئىلى; uigur-latin: Ili) er et autonomt prefektur for kasakene og ligger i Xinjiang i Folkerepublikken Kina. Det er oppkalt etter elven Ili. Hovedstaden er Gulja (Yining). Ili har et areal på ca. 273 200 km².


== Historie ==
Frem til 600-tallet ble dette området behersket av det nomadiske turkiske Wusunfolket. Etterhvert ble det del av Dzungaria. Mellom 1100-tallet og 1300-tallet hørte området til Kara-Khitan-khanatet, frem til Djengis Khan erobret regionen. Ili kom deretter til å bli hjemsted for de mongoliske khanene.
En gang på 1500- eller 1600-tallet havnet Ili igjen under dzungarernes kontroll som en del av Dzungaria. I 1755 ble ili erobret av den kinesiske Qing-dynastiet. Ili ble hovedsete for den kinesiske administrasjon og for militæret i Xinjiang.
Et uigursk opprør i 1864 førte til at et sultanat, Taranchi-sultanatet, bestod en kort stund. Sultanatet ble annektert av Russland i 1871, men ble ført tilbake til Kina i 1881. Etter Qingdynastiets fall hørte Ili i likhet med det øvrige Xinjiang under forskjellige krigsherrer som ofte hadde tette bånd til Sovjetunionen. På 1940-tallet inngikk Ili i Østturkestan sammen med Tarbagatay og Altay. I 1949 ble det innlemmet i Folkerepublikken Kina.
På grunn av forsørgelsesproblemene som fulgte i Det store sprangets kjølvann flyktet 60 000 kazakher til Sovjetunionen i 1962 i det som ble kalt «kasakenes eksodus».


== Administrative enheter ==
Det autonome prefekturet Illi har jurisdiksjon over tre områder som omfatter foruten dets kjerneområde også prefekturene Tacheng og Altay.
Kjerneområdet består av 2 byfylker (市 shì), 7 fylker (县 xiàn) og ett autonomt fylke (自治县 zìzhìxiàn). Byfylket Kuitun utgjør en eksklave adskilt fra kjerneområdet av Tacheng.


== Etnisk sammensetning ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Ili Kazakh Autonomous Prefecture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Fylkesinfo
A TALE OF TWO CITIES: NEW MUSEUMS FOR YINING AND URUMQI  Arkivert 4. februar 2012 hos Wayback Machine. "CHINA HERITAGE NEWSLETTER", China Heritage Project, The Australian National University. ISSN 1833-8461. No. 3, September 2005. (Talks about Ili Kazak Autonomous Prefecture Museum in Yining).
Alte Kulturen im Ili-Tal
Yining

Yining kan være:

Yining, et fylke i Ili
Yining, byen og hovedstaden i Ili
Xishuangbanna

Xishuangbanna (forenklet kinesisk: 西双版纳; tradisjonell kinesisk: 西雙版納; pinyin: Xīshuāngbǎnnà; Wade-Giles: Hsī-shuāng-pǎn-nà, eller Sipsongpanna, tai lü: ) er et autonomt prefektur for Dai-folket og ligger i provinsen Yunnan i Folkerepublikken Kina ved grensen til Myanmar og Laos. Det autonome prefekturet har et areal på ca. 19 724,5 km², hvorav 95 % er fjellområder.  Hovedstaden Jinghong ligger ved bredden av elven Lancan Jiang.


== Etymologi ==
Sipsongpanna (kognat til thai สิบสองพันนา) som betyr «tolv tusen rismarker» er et sammensatt ord på tai lü bestående av sipsong «tolv», pan «tusen» og na «risåker». Sipsong kommer i sin tur fra kinesisk 十 (ti) og 雙 (par).


== Historie ==
På 1100-tallet ble et Tai Lue-kongedømme opprettet i området. I Yuan, Ming og Qing-tiden var området kalt Cheli-kommanderiet (車里宣慰使司) og de lokale herskere anerkjent som tusier. Mange av lederne tok det kinesiske slektsnavnet Dao (刀). Folkerepublikken Kina etablerte den autonome regionen Xishuangbanna Dai i 1953 og avskaffet tusisystemet. Regionen ble omgjort til autonomt prefektur i 1955.


== Administrative enheter ==
Det autonome prefekturet Xishuangbanna har jurisdiksjon over ett byfylke (市 shì) og 2 fylker (县 xiàn).


== Etnisk sammensetning ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Xishuangbanna Prefecture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Xishuangbannas hjemmesider
Xishuangbanna-Jinghongs hjemmesider
Xishuangbanna-Mengbalanaxi
Xishuangbanna dagblad
Xishuangbanna reiseinformasjon
Xishuangbanna Biodiversity Centre og Guide
Xishuangbanna Tropical Botanical Garden
Xishuangbanna guide and photos
Dingxi

Dingxi (kinesisk: 定西市; pinyin : Dìngxī Shì) er et byprefektur i den kinesiske provins Gansu. Det hadde i 1999 et folketall på ca. 2,86 millioner innbyggere.
Prefekturet ligger helt øverst i Wei He-dalen. Det er i området gjort en rekke arkeologiske funn som går tilbake til forskjellige tidlige steinalderkulturer.


== Administrative enheter ==
Byprefekturet Dingxi har jurisdiksjon over ett distrikt (区 qū) og 6 fylker (县 xiàn).


== Økonomi ==
Dingxis hovednæringsveier er jordbruk og naturressurser og den industri som baserer seg på disse ressursene. Det finnes her over 300 planter som er etterspurt i tradisjonell kinesisk medisin. Anding fylke er landets fremste produsent av yam. Zanthoxylum (også kalt sichuanpepper), valnøtter, villaprikos og anoen andre frukter er viktige og kjente produkter.


== Samferdel ==
I Dingxi stanser togene på Longhaibanen, Kinas viktigste jernbanelinje i øst-vest-retning, som løper fra Lianyungang til Lanzhou via blant annet Xuzhou, Kaifeng, Zhengzhou, Luoyang og Xi'an.
Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dingxi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Qingyang (Gansu)

Qingyang (kinesisk: 庆阳市; pinyin: Qìngyáng Shì) er et byprefektur i den kinesiske provins Gansu.


== Administrative enheter ==
Byprefekturet Qingyang har jurisdiksjon over ett distrikt (区 qū) og 7 fylker (县 xiàn).


== Historie ==
Qingyang var del av det området der de eldste kulturer langs Gulelven utviklet seg, og det ble del av det opprinnelige kjerneområdet fort staten Qin som etterhvert skulle samle Kina (Qin-dynastiet).
Prefekturet var også av betydning under den kommunistiske revolusjon i 1930- og 1940-årene.


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 211 løper gjennom området. Den fører fra Yinchuan i den autonome region Ningxia Hui til Xi'an i provinsen Shaanxi. 


== Referanser ==
Qingyang

Qingyang kan være:

Byprefekturet Qingyang i provinsen Gansu i Kina
Bydistriktet Qingyang i byprefekturet Chengdu i provinsen Sichuan i Kina
Fylket Qingyang i byprefekturet Chizhou i provinsen Anhui i Kina
Wuwei (Gansu)

Wuwei (kinesisk: 武威; pinyin: Wŭwēi) er et byprefektur i den kinesiske provins Gansu. Det har et areal på 33.249 km² og ca. 1,87 millioner innbyggere (2003).


== Administrative enheter ==
Byprefekturet Wuwei har jurisdiksjon over ett distrikt (区 qū), 2 fylker (县 xiàn) og ett autonomt fylke (自治县 zìzhìxiàn).


== Historie ==

I den kinesiske oldtid var Wuwei kalt Liangzhou (凉州). Dette var den østlige endestasjon for hexikorridoren. Den første bosetting i området fant sted ca. 3000 år f.Kr. Stedet ble en viktig by langs den nordlige silkeveien, og en rekke arkeologiske funn er gjort i Wuwei, blant annet kobbervogner ned steindyr.  I 121 f.Kr. sendte Han-keiseren Wudi sitt kavaleri hit for å forsvare hexikorridoren mot xiongnuene. Hans militære fremganger tillot ham å utvide den kinesiskregjerte korridoren vestover.
Wuweis betydning som stoppestad på handelsveiene gjorde den til et møtepunkt for mange folk og kulturer. Mange buddhistiske grotter og templer i området vitner om buddhismens vei fra India og Afghanistan til Kina.
I de tre rikers tid var Liangzhou regjert av Ma Teng. Etter Ma Tengs død overtok Ma Chao, og han regjerte byen en kort tid før den ble erobret av Cao Cao, hersker av Wei-riket.
Her lå dessuten senere, i de fem dynastiers og ti kongedømmers tid, det lille middelalderriket Liangzhou.


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 312 løper gjennom området. Den fører fra Shanghai og ender ipå grensen mot Kasakhstan, og passerer blant annet Suzhou, Nanjing, Hefei, Xinyang, Xi'an, Lanzhou, Jiayuguan og Ürümqi.


== Referanser ==
Wuwei

Wuwei kan være:

Det kinesiske taoistiske filosofiske begrep wuweiByprefekturet Wuwei i provinsen Gansu i Kina
Fylket Wuwei i byprefekturet Wuhu i provinsen Anhui i Kina
Qiandongnan

Det autonome prefektur Qiandongnan for miao- og dongfolkene (kinesisk: 黔東南苗族侗族自治州, pinyin:  Qiandongnan Miaozu Dongzu zizhizhou) ligger i den kinesiske provins Guizhou. Qiandongnan har et areal på 30.339 km² og ca. 4 347 800 innbyggere.


== Administrative enheter ==
Det består av ett byfylke og 15 fylker:

Byfylket Kaili (凱里市), 1.306 km², 450.000 innbyggere;
Fylket Huangping (黄平县), 1.668 km², 350.000 innbyggere;
Fylket Shibing (施秉县), 1.544 km², 150.000 innbyggere;
Fylket Sansui (三穗县), 1.036 km², 200.000 innbyggere;
Fylket Zhenyuan (镇远县), 1.878 km², 250.000 innbyggere;
Fylket Cengong (岑巩县), 1.487 km², 220.000 innbyggere;
Fylket Tianzhu (天柱县), 2.201 km², 390.000 innbyggere;
Fylket Jinping (锦屏县), 1.597 km², 220.000 innbyggere;
Fylket Jianhe (剑河县), 2.165 km², 240.000 innbyggere;
Fylket Taijiang (台江县), 1.078 km², 140.000 innbyggere;
Fylket Liping (黎平县), 4.439 km², 490.000 innbyggere;
Fylket Rongjiang (榕江县), 3.316 km², 320.000 innbyggere;
Fylket Congjiang (从江县), 3.245 km², 320.000 innbyggere;
Fylket Leishan (雷山县), 1.218 km², 150.000 innbyggere;
Fylket Majiang (麻江县), 1.222 km², 200.000 innbyggere;
Fylket Danzhai (丹寨县), 938 m², 160.000 innbyggere.


== Etnisk sammensetning ==


== Referanser ==
Qiannan Buyei Miao

Det autonome prefektur Qiannan for buyei- og miaofolkene (kinesisk: 黔南布依族苗族自治州, pinyin: Qiannan Buyizu Miaozu zizhizhou) ligger i provinsen Guizhou i Kina. Qiannan har et areal på 26 214 km² og ca. 3,82 millioner innbyggere (2004).


== Administrative enheter ==
Qiannan består av to byfylker, ni fylker og ett autonomt fylke:
Byfylket Duyun (都勻市), 2 278 km², 480 000 innbyggere;
Byfylket Fuquan (福泉市), 1 691 km², 310 000 innbyggere;
Fylket Libo (荔波县), 2 432 km², 160 000 innbyggere;
Fylket Guiding (贵定县), 1 631 km², 270 000 innbyggere;
Fylket Weng'an (瓮安县), 1 974 km², 440 000 innbyggere;
Fylket Dushan (独山县), 2 442 km², 330 000 innbyggere;
Fylket Pingtang (平塘县), 2 816 km², 300 000 innbyggere;
Fylket Luodian (罗甸县), 3 010 km², 320 000 innbyggere;
Fylket Changshun (长顺县), 1 555 km², 260 000 innbyggere;
Fylket Longli (龙里县), 1 518 km², 210 000 innbyggere;
Fylket Huishui (惠水县), 2 464 km², 430 000 innbyggere;
Det autonome fylke Sandu for suifolket (三都水族自治县), 2 384 km², 310 000 innbyggere.


== Etnisk sammensetning ==


== Referanser ==
Ludvig III av Württemberg

Ludvig III (født 1166, død rundt 1241) var greve av Württemberg. Det antas at han giftet seg med greve Adalbert III av Dillenburgs datter, hennes navn er unevnt. 
Ludvig ble greve samtidig som broren Hartmann og de styrte landet sammen, men Ludvig regjerte bare til 1226.


== Referanser ==
Liupanshui

Liupanshui (kinesisk: 六盘水; pinyin: Liùpánshuǐ) er et byprefektur i den kinesiske provins Guizhou. Det ble grunnlagt i 1978 og har om lag 250 000 innbyggere i selve byen, men hele Liupanshui hadde 2 830 000 innbyggere i 2006, og var den nest største byen i Guizhou. Arealet er på 9 926 km².


== Administrative enheter ==
Liupanshui består av: 

Bydistriktet Zhongshan – 钟山区 Zhōngshān Qū ;
Fylket Pan – 盘县 Pán Xiàn ;
Fylket Shuicheng – 水城县 Shuǐchéng Xiàn ;
Særområdet Liuzhi – 六枝特区 Liùzhī Tèqū.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Liupanshui – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Liupanshui – Asia Harvest Arkivert 28. oktober 2010 hos Wayback Machine.
Bykart  Liupanshui
Ulrich IV av Württemberg

Ulrich IV (født etter 1315, død 1366 på slottet Hohenneuffen) var greve av Württemberg. Han regjerte sammen med broren Eberhard II fra 1344 til 1362. 
Han stod alltid i skyggen av broren Eberhard II i regjeringstiden sin. På grunn av dette ville han få ordnet Württembergs deling. Eberhard tok affære, han fikk Ulrich til å undertegne en avtale som sikret at grevskapet skulle forbli samlet. Avtalen ble undertegnet 3. desember 1361. Den 1. mai 1362 oppga han sine planer om deling offisielt. 
Ulrich IV giftet seg med grevinne Katharina von Helfenstein før 1350. Ekteskapet førte ikke til noen barn.


== Referanser ==
Eberhard III av Württemberg

Eberhard III der milde (den glade) (født 1364 formodentlig i Stuttgart, død 16. mai 1417 i Göppingen) var greve av Württemberg fra 1392 til 1417.Han var sønn av prins Ulrich av Württemberg og Elisabeth av Bayern. Hans regjeringstid bar preg av fredsbevarende diplomatiske forbindelser til nabolandene. Et døme kan være alliansen oppretta den 27. august 1395 mellom 14 byer i Oberschwaben og Marbacher-alliansen oppretta i 1405. Eberhard sørga for å underlegge seg grevskapet Mömpelgard (nå Montbéilard) ved å la sønnen Eberhard IV gifte seg med Henriette av Mömpelgard. Hun var eldste datter og arving av grev Henrik av Mömpelgard. Eberhard III kontrollerte Mömpelgard til 1409, da han overgav kontrollen til sønnen Eberhard. 
Eberhard III gifta seg to ganger. Først med Antonia Visconti, datter av Bernabò Visconti. De fikk tre sønner sammen: Eberhard IV og to andre, som begge døde som barn. Etter Antonias død i 1405, gifta han seg i 1406 med Elisabeth av Nürnberg, datter av Johann III av Nürnberg. Ekteskapet blei fullbyrda den 22. november 1412. I dette ekteskapet blei det født ei datter, Elisabeth (døde etter 29. april 1476), som etter å ha rømt fra forloveden Albert III av Bayern, gifta seg med grev Johann III av Werdenberg, pasje ved farens hoff. 


== Referanser ==
Eberhard IV av Württemberg

Eberhard IV (født 23. august 1388 i Stuttgart, død 2. juli 1419 i Wailbingen) var greve av Württemberg fra 1417 til 1419.


== Referanser ==
Ulrich V av Württemberg

Ulrich V kalt «der Vielgeliebte» (den elskede) (født 1413, død 1. september 1480 i Leonberg) var greve av Württemberg fra 1419 til 1480.


== Liv ==
Etter farens tidlige død tok moren og de Württembergske rådene over formynderskapet for Ulrich og hans eldre bror, Ludvig I.
Ludvig ble myndig i 1426 og tok over styret av landet, inntil Ulrich i 1433 begynte å regjere sammen med broren. Etter at de to brødrene hadde regjert sammen i noen år, giftet Ulrich seg med Margaret av Cleves i 1426 og fikk gjennomslag for deling av landet. Dette ble stadfestet 23. april 1441. Ulrich ble tildelt de austlige og nordlige delene med Stuttgart som hovedstad. Ludvig ble tildelt de vestlige og sørlige delene med Urach som hovedstad; områder i Alsace ble også innlemmet i hans land. Delingen var ment til å bare vare i fire år men ble gjort permanent den 25. januar 1442 i Nürtingerkontrakten.
I 1444 gav Ulrich sin støtte til huset Habsburg med kong Friedrich III som overhode under den gamle Zürichkrigen i kamp mot det sveitsiske edsforbund. Sammen med hans allierte: markgreve Albrecht Achilles av Brandenburg, erkebiskopen av Mainz Dietrich Schenk av Erbach og Jakob I av Baden formet han kjernen Mergentheimeralliansen. Denne alliansen dannet en protest mot de frie riksstadene. Spenningene mellom alliansen og riksstedene nådde sitt høydepunkt da markgreve Albrecht og rikstaden Nürnberg i 1449 var i strid. 
I 1450 fikk Ulrich etter brorens død ansvaret for sine nevøer, de framtidige grevene av Württemberg-Urach Ludvig II og Eberhard V. Situasjonen førte til en krangel med Fredrik I, palatinat, som også framla et krav om å få ansvaret for de to barna. Ludvig II døde allerede i 1457. Eiendommene som tilhørte Urach-delen av Württembergslekten gikk videre til Eberhard V i 1459. 


== Referanser ==
Eberhard II av Württemberg (hertug)

Eberhard II (født 1. februar 1447 i Waiblingen, død 17. februar 1504 på Burg Lindenfels i Odenwald) var greve av Württemberg-Stuttgart fra 1480 til 1482 og hertug av et samlet Württemberg fra 1496 til 1498.


== Referanser ==
Ludvig I av Württemberg-Urach

Ludvig I (før 31. oktober 1412, død 23. september 1450 i Urach) var greve av Württemberg-Urach fra 1419 til 1450.
Han var sønn av 
grev Eberhard IV og Henriette av Montbéliard.


== Referanser ==
Ludvig II av Württemberg-Urach

Ludvig II (født 3. april 1439 i Waiblingen, død 3. november 1457 i Urach) var greve av Württemberg-Urach fra 1450 til 1457. Han var sønn av Ludvig I av Württemberg-Urach.


== Referanser ==
Eberhard I av Württemberg (hertug)

Eberhard V/I (født 11. desember 1445 i Urach, død 24. februar 1496, Tübingen) var greve av Württemberg-Urach fra 1459 til 1495, og hertug fra 1495. I hans regjeringstid ble det delte Württemberg gjenforent, delstatsuniversitetet i Tübingen ble grunnlagt og grevskapet ble opphøyet til hertugdømme. Knapt noen annen regent i Württemberg blir bedømt på like positiv måte.


== Referanser ==
Bjørn Erik Rui

Bjørn Erik Rui (født 15. februar 1971) er en norsk fotballspiller.
For øyeblikket spiller han for Fevang FK der han startet sin karriere. Han har spilt for IL Runar og var med på de to første sesongene til Sandefjord Fotball der den første sesongen endte med opprykk til 1. divisjon. Han har 1. divisjonskamper for både Runar og Sandefjord Fotball.


== Referanser ==
Per Martin Haugen

Per Martin Haugen (født 10. september 1979) er en tidligere norsk fotballspiller og nåværende futsalspiller for Sandefjord Futsal. Han startet sin karriere for Sandar før han begynte for Sandefjord Ballklubb. Han ble så med på starten av Sandefjord Fotball der han var med på opprykk til 1. divisjon. Han spilte totalt 49 kamper for Sandefjord Fotball før han la opp i 2002, mye på grunn av den medieomtalte kollapsen på trening i 2002. Etter dette var han hovedaktøren bak futsal-laget Sandefjord Futsal og debuterte for landslaget i EM i Belgia påsken 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Profil på Sandefjord Fotball
Profil på Sandefjord Futsal
Mongol (andre betydninger)

Mongolene er en eller flere etniske grupper som oppstod i det som i dag er Mongolia, Russland og Kina
Mongol kan også referere til:

Mongol – Den unge Djengis Khan, en film fra 2007 av Sergei Bodrov
Mongolriket, det største sammenhengende imperiet i verdenshistorien
Den mongoloide rase - Mongolene og andre beslektede sør-østasiatiske folkeslag
Mongol eller Mongo (krenkende), et uttrykk brukt for å beskrive personer med Down syndrom


== Se også ==
Mongo
Breda (andre betydninger)

Breda kan sikte til:

Breda (Nederland), en by og kommune i Nederland
Breda (navn), et kvinnenavn
Breda (navn)

Breda er et kvinnenavn med flere opprinnelser. Det kan være:

en slovensk variant av kvinnenavnet Brigita, den slovenske formen av Birgitta.
en anglifisert form av det iske navnet Bríd, som er en kortform av Brighid, som betyr «opphøyd».


== Utbredelse ==
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til kvinnenavnet Breda  i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Breda Beban, serbisk-engelsk kunstner


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Breda
(en) Think Baby Names: Breda
Bijie (Guizhou)

Bijie (kinesisk: 毕节市; pinyin: Bìjié) er et byprefektur i den kinesiske provins Guizhou. 
Bijie var et prefektur (毕节地区; Bìjié Dìqū) frem til 10. november 2011, og ble da oppgradert til byprefektur.


== Administrative enheter ==
Bijie består av ett bydistrikt, seks fylker og ett autonomt fylke:

Bydistriktet Qixingguan – 七星关区 Qīxīngguān Qū ;
Fylket Dafang – 大方县 Dàfāng Xiàn ;
Fylket Qianxi – 黔西县 Qiánxī Xiàn ;
Fylket Jinsha – 金沙县 Jīnshā Xiàn ;
Fylket Zhijin – 织金县 Zhījīn Xiàn ;
Fylket Nayong – 纳雍县 Nàyōng Xiàn ;
Fylket Hezhang – 赫章县 Hèzhāng Xiàn ;
De autonome fylke Weining for yi-, hui- og miaominoritetene – 威宁彝族回族苗族自治县 Wēiníng yízú huízú Miáozú Zìzhìxiàn.


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 321 løper gjennom området. Den fører fra Guangzhou i provinsen Guangdong via blant annet Wenzhou og Guilin til Chengdu, hovedstaden i provinsen Sichuan.
Kinas riksvei 326 løper gjennom området. Den begynner i  Xiushan i Chongqing og går mot provinsen Guizhou, og ender i Hekou i Yunnan, ved grensen til Vietnam og den vietnamesiske byen Lao Cai.


== Vannkraft ==
Nord for byen Bijie ligger Daotianhereservoaret. Det ble bygget i 1965 og har en årlig kapasitet på 6,5 millioner kubikkmeter.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bijie – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Smegma

Smegma, fra det greske ordet σμήγμα, sebum ('såpe'), ofte uformelt referert til som kukost, er en blanding av avskallede epitelceller, transsudate (utskilte) hudoljer, og fukt, som kan samles opp under forhuden hos hanner og i vulva hos hunner. Den har en sterk og karakterisktisk lukt. Smegma unngås som regel ved hjelp av god hygiene.
Hos friske dyr blir smegmaen brukt til å rense og smøre genitalia.


== Referanser ==
Jinsha

Jinsha kan være:

En kinesisk elv; faktisk en stor del av Chang Jiangs øvre løp,
Det arkeologiske Jinshafeltet i Sichuan i Kina,
Fylket Jinsha i prefekturet Bijie i provinsen Guizhou i Kina.