jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Boss (spill)

En boss eller sjef er i videospillsammenheng navnet på en stor utfordring i form av en fiende som er vesentlig vanskeligere å slå enn de vanlige fiendene. Det kan også være et oppdrag som er mye vanskeligere enn de andre. I større spill er det ofte flere sjefer med jevne mellomrom, før det er en sistesjef som er ekstra vanskelig å ta. Sjefene kan for eksempel være uhyrer, ekstra store krigsskip, eller en ekstra god racersjåfør.
Konfrontasjoner mot en «boss» blir ofte ansett på som en langt mer dramatisk hendelse. Som sådan er de vanligvis preget av unik musikk, eller sekvenser, før og etter kampen. Tilbakevendende sjefer, og endelige sjefer, kan ha deres egen spesifikke tema-musikk for å skille dem fra andre kamper.
Bossen ble ganske tidlig en viktig del av videospillene, og kommer gjerne i sammenheng med avslutning av spillets historie.


== Referanser ==
Fylkesvei 215 (Telemark)

Fylkesvei 215 (Fv215) i Telemark gikk mellom Tudal i Siljan og fylkesgrensen mot Vestfold ved Svartangen. Veien var 12,7 km lang.
2019 ble veien del av fylkesvei 3046.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Siljan
32Fylkesvei 32 Tudal
Endepunkt fylkesgrensen ved Svartangen → Fv215Fylkesvei 215 (Vestfold) til 40Fylkesvei 40 Kvelde kirke i Larvik (6,5 km)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fylkesvei 3288

Fylkesvei 3288 går mellom fylkesgrensen mot Buskerud ved Grorud og Bakkane i Siljan.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 702 (Telemark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SiljanGrorudveien 

Opdalsveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3288
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Geotermisk energiverk

Et geotermisk energiverk er et anlegg som produserer geotermisk energi. Energien utvinnes ved at man sprøyter vann dypt ned i geosfæren ved hjelp av kraftige rør. Her vil temperaturen fra jordens indre være høy nok til at vannet varmes opp, og at de skapes et høyt trykk. 
Ved hjelp av et annet rør ledes det varme vannet opp til det geotermiske energiverket enten som damp, som igjen driver en dampturbin som i et varmekraftverk. Alternativt er vannet ikke i dampform og energiverket fungerer da på samme måte som et vannkraftverk. Trykket fra vannet driver en turbin, som på denne måten kan produsere elektrisk energi.
Nakkesleng

Nakkesleng eller whiplash (av eng. piskesnert), er en type slengskade som kan oppstå når hode og nakke beveges (slenges) raskt bakover (hyperekstensjon) og (så) forover. Denne typen slengskade oppstår først og fremst når man blir påkjørt bakfra i bil. Ved en frontkollisjon skjer slengbevegelsen i omvendt rekkefølge. Hvor omfattende skade som oppstår avhenger av hvor kraftig slengbevegelsen blir.
Nakkesleng følger som regel av overstrekning av muskler, leddbånd, blodårer og nerverøtter i nakke/hode-regionen. Dette kan gi symptomer i form av smerter og innskrenket bevegelighet i nakken/hodet. I noen tilfeller kan nakkeslengen før til tildels kraftig hodepine, svimmelhet, smerter i skuldre og armer og svelg. Brudd og luksasjoner av nakkevirvler kan også forekomme. Akutt hodepine etter nakkesleng oppstår innen sju dager og går normalt over i løpet av tre måneder. Hodepine som varer ut over tre måneder kalles vedvarende hodepine etter nakkesleng. Hodepine etter nakkesleng klassifiseres ifølge ICHD-3 i gruppen hodepine knyttet til hode- og/eller nakke traume, henholdsvis under punkt 5.3 (akutt) og 5.4 (vedvarende). Dette er sekundære hodepiner.Skader etter nakkesleng kan kartlegges gjennom forskjellige undersøkelser av nakken og hodet. Noen får mer varige plager i form av nakke- og hodesmerter, og noen kan også få psykiske lidelser. I mange tilfeller er det vanskelig å skille mellom reelle forandringer i nervesystemet og forandringer som skyldes andre smerter. 
Man har sett at ved en nakkeslengskade settes ofte de indre stabiliserende musklene ut av spill og det blir en ubalanse mellom indre og ytre muskulatur. Det ytre globale systemet prøver dermed å ta over stabiliserende funksjon, og blir derfor ofte overbelastet. Dette kan føre til muskulære smerter og spenningshodepine. Øvelser kan være med på å få i gang signalføring til indre stabiliseringsmuskulatur slik at denne blir «skrudd på» og det muskulære samarbeidet gjenopprettes.


== Referanser ==
Fiskeflue

Fiskeflue er en fiskekrok utstyrt med pynt slik at den imiterer et insekt. Pynten er ofte av fuglefjær, perler, tynn tråd av metall og mye annet. 

 

Fiskefluer brukes i fluefiske. Opphavet til fluefiske er idéen om å etterligne fiskens naturlige føde, en etterligning av insekter tilknyttet livet på eller like ved stedet der fisket foregår. Insekter som etterlignes er særlig døgnfluer. Men mygg, steinfluer, vårfluer og øyenstikkere kan også være utgangspunkt for en god fiskeflue.
Det finnes en rekke klassiske modeller, mange har navn etter insektet som var modell. 


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for offisielle lenker i Wikidata
AFA

AFA kan vise til:

Afghansk afghani
Air & Space Forces Association
Fiskeolje

Fiskeolje er olje fra fet fisk. Fisken akkumulerer oljen fra sin diett enten fra mikroalger eller fra annen fisk.
Fiskeolje anbefales i dietten på grunn av innholdet av omega-3 fettsyre, eicosapentaenosyre (EPA) og docosaheksaenosyre (DHA). Helsemyndighetene anbefaler å spise fisk en gang i uken og eventuelt tran som tilskudd til kosten.


== Referanser ==
Brun flatdøgnflue

Brun flatdøgnflue  (Heptagenia fuscogrisea) er en døgnflue som tilhører familiegruppen flatdøgnfluer.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er 10-14 millimeter lang. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci).


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 10-14 millimeter lange og har en flat kroppsform med tre haletråder. De har utvendige gjeller på bakkroppen og Beina og særlig lårene (coxa) er store og kraftige.


== Levevis ==
Brun flatdøgnflue finnes i og ved ferskvann i mindre innsjøer, små bekker og elver med steinbunn.
Brun flatdøgnflue lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. 
Eggene slippes av hunnen ned på vann overflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De klekker  tidlig på forsommeren vanligvis 3-4 uker etter isløsning.
Nymfene lever av organisk materiale, som alger eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr eller fiskeegg.
Brun flatdøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne flyr fra mai til juli. De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==

Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
Familie Flatdøgnfluer  (Heptageniidae)
Brun flatdøgnflue, Heptagenia fuscogrisea (Retzius. 1783)


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) Brun flatdøgnflue i Encyclopedia of Life 
(en) Brun flatdøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Brun flatdøgnflue hos Dyntaxa 
(en) Brun flatdøgnflue hos Fauna Europaea 
(en) Brun flatdøgnflue hos NCBI 
(en) Kategori:Ephemeridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening
Birkirkara

Birkirkara (maltesisk B'Kara) er med 24 356 innbyggere (2019) den største byen på Malta. 
Birkirkara er en av de eldste byene på Malta og ble nevnt i skriftlige kilder i 1436.
Blant byens attraksjoner kan nevnes den gamle jernbanestasjonen, som i dag er en offentlig hage (Old Railway Station Garden). Tog ble benyttet som transportmiddel fram til 1931. Andre severdigheter er akveduktene nær Mriehel og St. Helena-kirken.
Fotballklubben Birkirkara FC spiller i Maltese Premier League og ble maltesisk mester i 2000, 2006, 2010 og 2013.
Birkirkara er hjemsted til Edward Fenech Adami (president fra 2004-2009), politikeren Alfred Sant og den første presidenten på Malta, Anthony Mamo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Birkirkara – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Gul flatdøgnflue

Gul flatdøgnflue (Heptagenia sulphurea) er en døgnflue som tilhører familiegruppen flatdøgnfluer.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er 10-14 millimeter lang. Tydelig gul på farge. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Årenettet i framkanten av vingene er gult og mørkere lengre bak. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci). 


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 10-14 millimeter lange og har en flat kroppsform med tre haletråder. De har utvendige gjeller på bakkroppen og Beina og særlig lårene (coxa) er store og kraftige.


== Levevis ==
Gul flatdøgnflue finnes i ferskvann, i og ved små bekker og større elver med rasktstrømmende vann og steinbunn. 
Gul flatdøgnflue lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer.
Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen.  Nymfene lever av organisk materiale, som alger eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr eller fiskeegg. 
Gul flatdøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne flyr fra juni til juli. De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjelden mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==

Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
Familie Flatdøgnfluer  (Heptageniidae)
Gul flatdøgnflue, Heptagenia sulphurea (Müller, 1776)


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) Gul flatdøgnflue i Encyclopedia of Life 
(en) Gul flatdøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gul flatdøgnflue hos Artsdatabanken 
(sv) Gul flatdøgnflue hos Dyntaxa 
(en) Gul flatdøgnflue hos Fauna Europaea 
(en) Gul flatdøgnflue hos NCBI 
(en) Kategori:Heptagenia sulphurea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Heptagenia sulphurea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Norsk Entomologisk forening
₩

₩ eller won-tegnet er et valutasymbol som viser til sørkoreansk won og nordkoreansk won. I Unicode kodes ₩ (won-tegnet) som U+20A9.


== Eksterne lenker ==
The Unicode Standard 13.0(pdf)
Nordlig flatdøgnflue

Nordlig flatdøgnflue (Heptagenia dalecarlica) er en døgnflue som tilhører familiegruppen flatdøgnfluer.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er 10-14 millimeter lang. Gul på farge, men ikke så gul som gul flatdøgnflue. Hodet er flatt med fasettøynene på siden i bakkanten. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci). 


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 10-14 millimeter lange og har en flat kroppsform med tre haletråder. De har utvendige gjeller på bakkroppen og Beina og særlig lårene (coxa) er store og kraftige.


== Levevis ==
Nordlig flatdøgnflue finnes i ferskvann, i og ved elver med sterkt strømmende vann. 
Eggene slippes av hunnen ned på vann overflaten. De synker straks til bunnen. Nordlig flatdøgnflue lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer.  
De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr eller fiskeegg.
Nordlig flatdøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne flyr fra siste halvdel av juni til et stykke ut i juli. De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==

orden døgnfluer (Ephemeroptera)
familie flatdøgnfluer  (Heptageniidae)
Nordlig flatdøgnflue, Heptagenia dalecarlica Bengtsson, 1912


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) nordlig flatdøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(no) nordlig flatdøgnflue hos Artsdatabanken 
(sv) nordlig flatdøgnflue hos Dyntaxa 
(en) nordlig flatdøgnflue hos Fauna Europaea 
(en) nordlig flatdøgnflue hos NCBI 
(en) Kategori:Ephemeridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening
Liten flatdøgnflue

Liten flatdøgnflue  (Nixe joernensis) er en døgnflue som tilhører familiegruppen flatdøgnfluer.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er bare 5-8 millimeter lang og mindre enn de norske artene i slekten Heptagenia. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci). 


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 6-8 millimeter lange og har en flat kroppsform med tre haletråder. De har utvendige gjeller på bakkroppen og Beina og særlig lårene (coxa) er store og kraftige.


== Levevis ==
Liten flatdøgnflue finnes i ferskvann i elver med sterk strøm.
Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. 
Liten flatdøgnflue lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Nymfene lever av små partikler av organisk materiale, som alger, planterester  eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr eller fiskeegg.
Liten flatdøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne flyr fra juni til juli. De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==
Nomenklaturen følger Puthz, unntatt for slekten Nixe som følger Flowers.

Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
Familie Flatdøgnfluer  (Heptageniidae)
Liten flatdøgnflue, Nixe joernensis  (Bengtsson, 1909) [syn. Heptagenia joernensis]


== Referanser ==


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Flowers, R. W. 1986. Holarctic distrubutions of three taxa of Heptageniidae (Ephemeroptera). Ent. news 97: side. 137-197
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) Liten flatdøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Kategori:Ephemeridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Norsk Entomologisk forening
Gustavo César

Gustavo César Veloso (født 29. januar 1980 i Vilagarcía de Arousa) er en spansk profesjonell landeveissyklist.


== Meritter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gustavo César – ProCyclingStats 
(en) Gustavo César – Cycling Archives 
(en) Gustavo César – Cycling Quotient 
(en) Gustavo César – CycleBase
«Primaguet»

«Primaguet» er brukt som navn på flere skip.

«Primaguet», fransk krysser sjøsatt i 1882.
«Primaguet», fransk krysser sjøsatt i 1924.
Suresh Chandra Shukla

Suresh Chandra Shukla (født 10. februar 1954 i India) er en forfatter  bosatt i Oslo.
Han er utdannet ved Norsk Journalisthøgskole i 1985. Han har også tilleggsutdanning innen grafiske fag. Litterær produksjon innen genrene lyrikk, novelle og prosa på hindi og norsk. Han er redaktør av tospråklig flerkulturelt tidsskrift Speil utgitt i Oslo, siden stiftet: 1988. Han har vært bystyremedlem (vara) i Oslo fra 2003 til 2007.  Han fikk pris av Den norske forfatterforeningen, Hindi Akademi i New Delhi i 2001 og i 4th World Hindi Conference i Mauritius (1993) og 6th World Hindi Conferece i London (1999). Seks studenter har gjort ferdig M-fil grad fra indiske Universiteter. 


== Bibliografi ==
På hindi:

Vedna (Smerte) – diktsamling på hindi (1976)
Rajani. (Natten) – diktsamling på hindi (1984)
Nange Panwon ka sukh (Gleden av barbeint bein) på hindi  – diktsamling (1986)
Dip jo bujhte nahin( Lyset som ikke slukkes) – diktsamling på hindi  (1988)
Ekta ke swar (Stemme til enhet) – barnedikt på hindi (1991)
Sambhavnawon ki Talash (Leting etter sannsynlighet) – diktsamling på hindi (1993)
Taroofi Khat (Legitimasjonskort) – noveller (1993)
Ardhratri ka sooraj (Midnatt sol)  – noveller (1993)
Pravasi kahaniyan en novelle antologi av indiske forfattere som bor utenfor India  – noveller (2004)
Norway ki urdu kahaniyan (en anthologi av noveller på urdu ble skrevet av indisk og pakistank forfattere bosatt i Norge) Novelle (2004)
Neer men fanse pankh (Færene sitter fast i rede) – diktsamling (1999)
Narvejeey lokkathayen (Norske eventyr) – fortellinger (2004)
H C Andersen kee kathayen (Danske fotellinger) – fortellinger
Guriya ka ghar ( Et dukkehjem av Henrik Ibsen oversatt til hindi) – Drama (2008)
Murgabi (Villanden av Henrik Ibsen oversatt til hindi) – Drama (2009)
Ganga se Gloma tak (Fra Ganges til Glomma) – Diktsamlinger (2010)På norsk:

Fremmede fugler – diktsamling (1999)
Mellom linjene – diktsamling (2005)


== Film produksjon ==
Talash(Påletting) – På hindi 50 min Film(1996)
Reisen til Canada( – På norsk 15 min Film (2000)
Gumrah(Villede) – På hindi 13 min Film(2011)
Intervju(interview) – På hindi 6,30 min Film(2011)
Manzini

Manzini (som var kjent som Bremersdorp fram til 1960) er en by og et industrielt senter som ligger i Eswatini, der den også er den største byen. Innbyggerantallet var i 2004 cirka 73 000.
Fylkesvei 2364

Fylkesvei 2364 går mellom Kapp og Birkeland i Østre Toten kommune.
Strekningen mellom Festiviteten og Birkeland var opprinnelig del av fylkesvei 33.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 91 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Østre Toten
Tetenvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2364
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fremtidig renteavtale

En fremtidig renteavtale (engelsk: forward rate agreement, forkortet FRA) er en avtale mellom to parter, som regel tilbudt av banker til sine kunder, om å fastlåse rentesatsen for et forestående lån eller bankinnskudd i en avtalt periode for å skape forutsigbarhet for begge parter. Kontraktene som inngås baseres ofte på gjeldende pengemarkedsrente, som har sterk samvariasjon med referanserenten NIBOR, hvilket gjør at disse fremtidige renteavtalene som regel er standardiserte og baserer seg på 3, 6 eller 12 måneders varighet i Norge. I det ordinære FRA-markedet kan renteavtaler sikres i opptil to år frem i tid.
Rentebytteavtaler, såkalte «swaps», er i utgangspunktet flere fremtidige renteavtaler buntet sammen i ett verdipapir.
Fylkesvei 2340

Fylkesvei 2340 går mellom Fagertun og Stange i Østre Toten kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 74 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Østre Toten


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2340
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 2384

Fylkesvei 2384 går mellom Østrønningen og Vestrum i Søndre Land kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 129 (Oppland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Søndre LandVestrumsbygda 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2384
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Lomonosovryggen

Lomonosovryggen er en undersjøisk fjellkjede som går over Nordpolen, fra Novosibirskije Ostrova (Nysibirøyene), til Grønland, bøyer derfra av mot Ellesmereøya og deler Nordishavet i to dype bassenger. Dersom den blir sett fra helt motsatt kant, begynner den ved Grønland og er følgelig dansk.
341 California

341 California er en hovedbelteasteroide og et medlem av asteroidefamilien Flora. Den ble oppdaga den 25. september 1892 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter den amerikanske delstaten California.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 341 Californias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 341 Californias oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»
342 Endymion

342 Endymion er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 17. oktober 1892 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter Endymion fra gresk mytologi, og var den første astroiden som ble gitt et mannlig navn.


== Eksterne lenker ==
(en) 342 Endymions baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 342 Endymions oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»
343 Ostara

343 Ostara er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 15. november 1892 av Max Wolf fra Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl i Heidelberg. Den er oppkalt etter Ostara, ifølge Jacob Grimm den tyske navnet for den anglesaksiske gudinnen Eostre.


== Eksterne lenker ==
(en) 343 Ostaras baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 343 Ostaras oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»
344 Desiderata

344 Desiderata er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 15. november 1892 av Auguste Charlois fra Observatoire de Nice i Nice. Den er oppkalt etter dronning Desideria av Sverige og Norge.


== Eksterne lenker ==
(en) 344 Desideratas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 344 Desideratas oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»
345 Tercidina

345 Tercidina er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 23. november 1892 av Auguste Charlois fra Observatoire de Nice i Nice. Bakgrunnen for navnet er ukjent.


== Eksterne lenker ==
(en) 345 Tercidinas baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 345 Tercidinas oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»
346 Hermentaria

346 Hermentaria er en hovedbelteasteroide. Den ble oppdaga den 25. november 1892 av Auguste Charlois fra Observatoire de Nice i Nice. Den er trolig oppkalt etter landsbyen Herment i Puy-de-Dôme-departementet i Frankrike.


== Eksterne lenker ==
(en) 346 Hermentarias baneparametre hos JPL Small-Body Database 
(en) 346 Hermentarias oppføring hos Minor Planet Center 
Minor Planet Center – «Discovery Circumstances: Numbered Minor Planets»