Papirkvaliteter

Dette er en liste over papirkvaliteter og -typer. Papir selges i forskjellige kvaliteter, tykkelser (papirvekt) og størrelser. Det finnes en mengde spesialpapirtyper med egenskaper som er tilpasset ulik bruk. De kan ha forskjellige varenavn og fagbetegnelser etter bruksområde, utseende og kvaliteter. I handelen har en ofte skilt mellom finpapir, det vil si finere papirsorter, og grovere pakkpapir.
Trykk- og tegnepapir deles ofte inn i to kategorier, ubestrøket og bestrøket. Ubestrøket papir er uten bestrykning, som gir en ruere flate. Bestrøket papir har en glatt overflate. Bestrøket papir er basispapir som er belagt med et lag bestrykning (hovedsakelig leire, kritt og bindemidler) for å forbedre papirflatens egenskaper. Papir kan ellers være matt eller blankt.


== Tegnepapir ==
Tegnepapir finnes i ei lang rekke kvaliteter, fra tykt akvarellpapir med ru overflate som tåler mye vann, solide, kartongliknende papirer til tynt, glatt skissepapir. Tegnepapir er tilpasset tegneredskapet, for eksempel  mykt papir til blyant og hardere eller glattere til penn.
Kalkérpapir eller tracingpapir er gjennomsiktig papir brukt til kalkering, det vil si kopiering av mønstre og figurer ved å legge over originalen og etter etter. Oljepapir er påsmurt tynn oljefarge på den ene sida og dermed gjort gjennomsiktig.


== Skrivepapir og liknende ==

Skrivepapir er all slags papir til å skrive på. Det er som regel tynt, sterkt papir med eller uten linjer. Skrivepapir selges som kontorpapir i standardformater, i papirblokker eller hefter.
Brevpapir er skriveark i små formater til skrive brev på. Aerogram eller luftpostbrev var tidligere en type brevpapir som var lagd av svært tynt papir og kunne brettes til en konvolutt.
Forretningspapir var en tidligere betegnelse på fint, hvitt skrivepapir
Dokumentpapir er papir i et spesielt format og av god kvalitet til å skrive juridiske dokumenter på.
Protokollpapir er sterkt papir i protokollbøker.
Rute- eller millimeterpapir er tegne- og skivepapir påtrykt et rutemønster til teknisk tegning og annet.
Notepapir er påtrykt notelinjer.
Kladdepapir er tegne- eller skrivepapir av dårlig kvalitet beregnet til å kladde på.
Trekkpapir eller sugepapir inneholder ikke lim og fyllstoff og har stor sugeevne. Det brukes blant annet for å suge opp  og tørke blekk når en skriver eller tegner. Betegnelsen trekkpapir ble tidligere også brukt om veggtapet.


== Formingspapir ==

Farget eller tonet papir er laget ved å tilsette fargepigmenter i papirmassen. Det kan også være papir som er påført et lag maling eller farget kritt (kridert).
Naturpapir er ufarget papir som likevel kan ha fargetoner etter for eksempel fargede kluter og bomullsstoffer som er brukt som papirmasse.
Gullpapir er forgylt papir.
Brokadepapir er varebetegnelse for papir med gull- eller sølvmønster.
Silkepapir er svært tynt papir uten lim. Det er ofte farget.
Kreppapir er papir som er kreppet, det vil si trukket sammen og gitt en krusete overflate. Det er ofte farget og brukes til dekorasjoner og annet.
Rispapir eller japanpapir er laget av risstrå, hamp eller andre plantematerialer.
Glanspapir er papir med skinnende fargebelegg på den ene sida. Det kan for eksempel brukes til å lage juletrepynt.
Glacépapir er farget papir med matt glans.
Perlemorpapir er grått, satengert papir som er belagt med perleessens.
Taftpapir er papir som er kraftig glittet og farget på én eller på begge sider.
Marmorert papir er papir som er påført marmorert maling. Det brukes som dekorasjonspapir, for eksempel til decoupage og som forsatspapir i gamle bøker.
Fernisspapir er papir gjennomtrukket med ferniss av linolje.
Skabelon- eller sjablongpapir er tjukt papir til å lage sjablonger av.
Kartongpapir er tynn kartong.
Gummipapir er gummiert på den ene sida og kan vætes og klistres fast.


== Trykkpapir ==
Trykkpapir er beregnet til å trykke bøker, blader og trykksaker. Trykkpapir varierer i tykkelse, vekt, farge og overflatestruktur, fra kostbart magasinpapir til billig avispapir.
Rotasjonspapir er papir som er framstilt i store ruller. Det brukes blant annet til avispapir.
Regalpapir er papir i stort format.
Indiapapir er sterkt, tynt papir. Det kan også kalles bibeltrykkpapir.


== Kopi- og fotopapir ==

Kopi- eller kopieringspapir kan enten være tynt kontorpapir i standardformater beregnet til å kopiere på, altså til å bruke i kopimaskiner og skrivere, eller tynt papir til å kopiere med, det vil si belagt med grafitt på baksida.
Karbonpapir er slikt karbonisert papir som en kan bruke til gjennomslagskopier når en skriver på skrivemaskin.
Grafittpapir er kopipapir som er overstrøket med et lag grafitt som gir en kopi som ligner vanlig blyantskrift.
Fargepapir eller blåpapir er tilsvarende papir til å overføre farge.
Gjennomslagspapir er tynt, ofte matt papir til kopi av maskinskrift.
Stensilpapir er papir som stensiler trykkes eller skrives på.
Bromidpapir er et slags fotopapir, det vil si lysfølsomt papir, som tidligere ble brukt til kopiering. Bromidpapir var dekket av en emulsjon av finfordelt sølvbromid i gelatin.
Fotopapir eller kopiérpapir er forskjellige typer lysfølsomt papir beregnet til å kopiere fotografier på.
Det finnes i tillegg utskriftspapir av forskjellig tykkelse, hvithet og glatthet beregnet for blekkskrivere og laserprintere.
Plotterpapir er beregnet for utskrifter ved hjelp av plottere, matrise- eller punktskrivere. Plotterpapir blir levert i en sammenhengende papirbane med hull i sidene for automatisk å kunne trekkes fram og mates inn i skriveren og ikke i enkeltark som annet kontorpapir for utskrifter og kopiering.


== Innpakkings-, mat- og tørkepapir ==
Innpakkings- og emballasjepapir er grovt og tykt, ofte sterkt papir.
Gavepapir er finere innpakningspapir påtrykt et mønster på den ene sida.
Gråpapir eller kraftpapir er gråbrunt omslags- eller pakkpapir framstilt av sulfatcellulose.
Sekkepapir kan være mer eller mindre slitesterkt. Papirposer og -sekker tåler ikke vann, men har ofte bedre strekkstyrke enn plastposer. Konvolutter er som regel lagd av finere papir enn grove papirposer.
Karduspapir er grovt, grått innpakningspapir. Det ble opprinnelig brukt til å lage en pose, en såkalt kardus, der en i gamle dager oppbevarte kruttladninga til skytevåpen.
Matpapir eller smørpapir er fett-tett papir som brukes til å pakke inn mat i.
Bake- eller steikepapir er kraftig matpapir som tåler varme. Det legges på bakeplatene for å hindre at bakverk brenner seg fast under steiking.
Mellomleggspapir eller smørbrødpapir er matpapir i brødskivestørrelse som legge smellom brødskivene i ei matpakke.
Frysepapir var tidligere et spesialpapir som egnet seg til innpakning av frysemat.
Sigarettpapir er tynt rispapir til å rulle sigaretter av.
Vokspapir er luft- og vanntett papir som er impregnert med voks.
Pergamentpapir er sterkt spesialpapir som er ugjennomtrengelig for fett og stort sett vann. Det likner derfor på pergament.
Tørkepapir, toalettpapir og serviettpapir er mykt og porøst og ofte perforert for å gi bedre tørke- og sugeevne.


== Annet spesialpapir ==
Papir og papp brukes også som bygningsmaterialer:
Tjærepapp eller -papir er innsatt med tjære og blir brukt som isolasjon mot fuktighet, særlig utvendig på tak eller som veggkledning.
Asfalt- og bek-papir skal også beskytte mot fukt
Asbestpapp eller -papir brukes til å isolere mot varmetap eller mot oppheting.
Reagenspapir er et filterpapir som er impregnert med kjemiske stoffer som forandrer farge når de blir påvirket av andre stoffe. De kan dermed brukes som reagensmiddel.  Lakmuspapir er reagenspapir som er satt inn med lakmus for lakmustesting av syrer og baser.
Fluepapir er papir som er innsatt med lim og giftstoffer, og henges opp for å fange fluer.
Sandpapir eller smergelpapir er pålimt skarpe sandkorn på den ene sida og brukes til å pusse trearbeider. Glasspapir er pålimt finknust glass og brukes til å slipe med.
Røkelsepapir eller røkelsespapir er papir som er gjennomtrengt av en oppløsning av velluktende stoffer.
Termopapir er varmefølsomt og brukes blant annet for utskrifter i moderne kassaapparater
Blypapir er folie av bly.
Polpapir. Papir som farges av elektrisk strøm. Ble brukt til fysikkeksperimenter.