jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hellschen-Heringsand-Unterschaar

Hellschen-Heringsand-Unterschaar er en kommune i kretsen Ditmarsken i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Hellschen-Heringsand-Unterschaar ligger i Büsum-Wesselburens amt, før 2008 i Wesselburens amt. Ved utgangen av 2013 hadde kommunen anslagsvis 169 innbyggere, basert på folketellingen i 2011.

Følger man klokken fra nord, grenser kommunen til Wesselburen, Hedwigenkoog og Reinsbüttel. Kommunen består av de tre stedene Hellschen, Heringsand og Unterschaar. Et forsamlingshus og det frivillige brannvesenet ligger i Hellschen. Kommunen er et flatt jordbrukslandskap i det lavtliggende marsklandet ved Nordsjøen, hvor innbyggerne i all hovedsak livnærer seg av kåldyrking og sauehold. Foruten jordbruket finner man flere vindparker samt et gjestgiveri i kommunen.
Området ble skapt ved landvinning og sikret med diker tidlig på 1600-tallet. Hellschen-Heringsand-Unterschaar ble utskilt som en egen kommune idet sognekommunen Wesselburen ble delt i 1934. Hellschen-Heringsand-Unterschaar har stadig den evangelisk-lutherske St. Bartholomäus-Kirche i Wesselburen som sognekirke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hellschen-Heringsand-Unterschaar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kjell Narve Ludvigsen

Kjell Narve Ludvigsen (født 26. mars 1947) er en norsk generalmajor.
Han har sin militære utdannelse fra Hæren, og er også uteksaminert sivilingeniør fra Institutt for geoteknikk, NTH (nå NTNU).
Ludvigsen var sjef for Distriktskommando Trøndelag 1999–2002. Etter å ha tjenestegjort ved Fellesoperativt hovedkvarter (FOHK) på Jåttå, tiltrådte han, på sin 60-årsdag 26. mars 2007, stillingen som ny styrkesjef for Multinational Force and Observers (MFO) på Sinaihalvøya. Dette er fjerde gang en norsk general bekler stillingen siden styrken ble opprettet i 1982 som et resultat av Camp David-avtalen.
Han var sjef for FN-styrkene i Libanon i 1992-93. I 1992 vakte det oppsikt da han til avisa Ny Tid kom med ufordelaktige uttalelser om Israels tilstedeværelse i det sørlige Libanon. Han hadde blant annet uttalt at israelerne snarest burde gjennomføre «det er var pålagt av verdenssamfunnet», og at «de som ikke har noe her å gjøre (i Sør-Libanon) er utvilsomt Israel». Han skal også ha sammenlignet organisasjonen Hizbollah med den norske motstandsbevegelsen. Uttalelsene vakte sterke reaksjoner fra Israelsk hold, og det israelske UD gav sin ambassadør i Norge beskjed om å protesterer overfor norske myndigheter. Noen dager senere mottok Ludvigsen refs fra den norske forsvarssjefen, men måtte ikke fratre sin stilling.Han er gift med Herdis M. Gabrielsen, og de har to barn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk general til Sinai. Pressemelding 1/2007 fra Forsvarsdepartementet
Hemme

Hemme er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Hemme ligger i Eiderens amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Lundens amt.


== Bilder ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hemme – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Multinational Force and Observers

Multinational Force and Observers (MFO) er en fredsbevarende styrke som opererer i Sinaiørkenen i Egypt. MFO er en uavhengig internasjonal organisasjon, som driver med fredsbevarende arbeid mellom Israel og Egypt i henhold til fredsavtalen mellom de to landene. 
Organisasjonen ble etablert for å overvåke iverksettelsen av Camp David-avtalen mellom Egypt og Israel og at landene overholdt avtalebestemmelsene. Fredsavtalen ble undertegnet 17. september 1978 og FN ble forespurt om å bidra med en fredsbevarende styrke i Sinai for å følge opp avtalens bestemmelser. Dette strandet på motstand i Sikkerhetsrådet, der Sovjetunionen truet med veto. I stedet ble Egypt, Israel og USA enig om å etablere en selvstendig organisasjon for å ivareta oppgavene og Multinational Force and Observers ble etablert ved en protokoll til fredsavtalen, inngått 3. august 1981. Organisasjonen har hovedkvarter i Roma, der generalsekretæren holder til, og regionkontor i Kairo og Tel Aviv. 
Styrkens var operativ fra 25. april 1982. Samtidig startet Israel sin tilbaketrekning fra Sinai. MFOs første militære sjef var generalløytnant Fredrik Bull-Hansen. Tolv land bidrar til MFO. Soldater fra Australia, Canada, Colombia, Fiji, Frankrike, Italia, New Zealand, Norge, Storbritannia, Tsjekkia, Uruguay og USA tjenestegjør i Sinai. Per april 2015 rådde MFO over et personell på 1667 soldater.Tidligere har  Kjell Narve Ludvigsen vært Force Commander ved MFO.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Multinational Force and Observers, organisasjonens nettsted
Om Multinational Force and Observers, fra nettstedet I tjeneste for Norgepublisert av det norske Forsvaret
Hennstedt

Hennstedt er en by og kommune i Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Hennstedt er administrasjonssentrum i Eiderens amt. 
Hennstedt ligger i lavlandet mellom elvene Eider og Treene, om lag 4 km sør for Eider. Hennstedt ble sannsynligvis grunnlagt på 400-tallet, da sakserne befolket Holstein. Eiders løp gikk ved Hennstedt, så stedet hadde sin egen elvehavn.Hennstedt er et tradisjonsrikt kirkested. Sankt Secundus-kirken i Hennstedt ble reist på 1100- og 1200-tallet i senromansk stil. Den er for det meste bygget i gråsteinsmur. Kirkeskipet ble senere utvidet mot vest. I 1847 ble vestveggen restaurert i nygotisk stil, og det ble reist et kirketårn i tre. Interiøret skriver seg for det meste fra barokken.Hennstedt ligger 12 km i kjøreavstand fra Heide.
Mellom 1905 og 1937 ble Hennstedt betjent av passasjer- og godstog på Kreisbahn Norderdithmarschen, en smalsporet jernbane som forbandt det nordlige Ditmarsken med Heide.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hennstedt (Dithmarschen) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hillgroven

Hillgroven er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Hillgroven ligger i Büsums amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Wesselburens amt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hillgroven – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Halocaridina rubra

Halocaridina rubra er en art små røde reker i gruppen Atyidae. 
De eter planter og detritus.
De finnes vanligvis i pytter med brakkvann nær kysten, i lavalandskapene på Hawaii og Maui, men er også funnet på eldre øyer som Oahu.
Typisk føde for Halocaridina er alge- og bakteriebelegg på overflaten av steiner og andre overflater. De har klør som er tilpasset til skraping og filtrering av dette belegget.


== Eksterne lenker ==
(en) Halocaridina rubra – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Halocaridina rubra i Encyclopedia of Life 
(en) Halocaridina rubra i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Halocaridina rubra hos ITIS 
(en) Halocaridina rubra hos NCBI 
(en) Kategori:Halocaridina rubra – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Hochdonn

Hochdonn er en kommune i kretsen Ditmarsken i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Hochdonn ligger i Burg-Sankt Michaelisdonns amt. Ved utgangen av 2019 hadde Hochdonn 1 079 innbyggere.

Hochdonn ligger på geesten, et landskap som har vært forskånet for oversvømmelser av Nordsjøen. På slutten av 1800-tallet fikk landsbyen et mer variert næringsgrunnlag enn bare jordbruket ved anleggelsen av Kielkanalen, som skiller landsbyen fra kretsen Steinburg. I 1920 ble Marskbanen lagt om Hochdonn, som hadde fått oppført sin karakteristiske, 42 m høye jernbanebro noen år tidligere. Den nærmeste stasjonsbyen er Burg. Historisk har Hochdonn også vært et viktig fergested. 
Hochdonn ble utskilt fra Süderhastedt som en egen landkommune i 1934. Hochdonn var underlagt Burg-Süderhastedts amt, som i 2008 ble slått sammen med Eddelak-Sankt Michaelisdonns amt til Burg-Sankt Michaelisdonns amt.
Følger man klokken fra nord, grenser Hochdonn til Holstenniendorf og Gribbohm i Steinburg samt til Burg, Großenrade og Eggstedt i Ditmarsken.


== Litteratur ==
Neumann, Harald (1991). Chronik Hochdonn (tysk). Hochdonn. OCLC 722748125. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hochdonn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hollingstedt

Hollingstedt kan sikte til to ulike, tyske kommuner:

Hollingstedt i Ditmarsken
Hollingstedt i Schleswig-Flensburg
Hollingstedt (Ditmarsken)

Hollingstedt er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Hollingstedt ligger i Eiderens amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Hennstedts amt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hollingstedt (near Delve) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hövede

Hövede er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Hövede ligger i Eiderens amt, og lå inntil 1. januar 2008 i Tellingstedts amt.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hövede – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Klo (andre betydninger)

Klo kan referere til:

Klo (anatomi)
Klo (Vesterålen), et sted i Øksnes kommune, i Vesterålen
Polartorsk

Polartorsk (Boreogadus saida) er en fiskeart i gruppen torskefamilien. Den er utbredt i hele Nordishavet og ved Svalbard. Den er også funnet i Porsangerfjorden i Norge. Det har vært foreslått at arten opptrer i to hovedgrupper eller beite- og yngleområder - et ved Svalbard og et i nordøstre Barentshavet. Polartorsk er en nøkkelart i det arktiske økosystemet ved at den bringer energien fra havdypets zooplankton opp til overflaten og viderefører dette til sjøfugl, og den er antakelig også en viktig matkilde for annen fisk.


== Beskrivelse ==
Polartorsken kan bli inntil 50 cm lang, men er sjelden over 30 cm. Den er litt slankere enn torsken og har underbitt. Den har tre ryggfinner, den første har 10-16 bløtstråler, den andre 12-17 bløtstråler og den tredje har 16-24 bløtstråler. Første gattfinne har 13-21 bløtstråler og andre gattfinne har 17-23 bløtstråler. Bukfinnene er lange og når bak til gattåpningen. Polartorsken er brunlig på ryggen og sølvfarget på sidene og buken. Individene er mindre og vokser saktere ved Svalbard, enn i det østlige Barentshavet.Polartorsken utvikler seg fra egg og yngel i lommer og hulrom under havisen om våren, og utover sommeren beveger den seg ned mot 15-80 meters dyp. Med alderen går individene stadig dypere etter som de blir større. Voksne individer beiter både semipelagisk og helt ned til havbunnen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Pethon, Per (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) Polartorsk – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Polartorsk i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Polartorsk hos Artsdatabanken 
(en) Polartorsk hos FishBase 
(en) Polartorsk hos ITIS 
(en) Polartorsk hos NCBI 
(en) Kategori:Boreogadus saida – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Boreogadus saida – detaljert informasjon på Wikispecies 
(en) Boreogadus saida (Lepechin, 1774) Polar cod - FishBase
CZ vz 27

ČZ vz 27 (Česka Zbrojovka vzor 27) er en tsjekkoslovakisk semi-automatisk pistol i kaliber 7,65 x 17 mm Browning.
Den er ofte kalt ČZ 27 men det korrekte navnet er ČZ vz 27. hvor «vz» er forkortelse for ordet «vzor» som betyr modell. Pistolen ble introdusert i 1927 som en videreutvikling av ČZ vz. 24. Etter den tyske okkupasjonen av Tsjekkoslovakia i 1938 ble pistolen med i Wehrmacht sitt våpenprogram som "P 27" (Pistole 27). Pistoler produsert under okkupasjonen er merket «Bohmische Waffenfabrik A. G. Prag» eller «fnh». Pistolen ble produsert i Tsjekkoslovakia helt frem til 1951.


== Alternative navn ==
ČZ vz. 27
ČZ vzor 27
ČZ modell 27
CZ M27
P 27
Pistole 27
.50 Action Express

.50 Action Express (12,7 x 32.6 mm AE) er en patron for pistol utviklet i 1988 av Evan Whildin hos Action Arms.Desert Eagle pistolen fra Magnum Research var den første pistolen kamret for dette kaliberet. Kun noen få pistolpatroner overgår de ballistiske dataene, .454 Casull, .460 S&W Magnum og .500 S&W Magnum. Normalt bruksområde for patronen er metallsiluettskyting og jakt, der hvor det er tillatt.
Kaliberet ble lovlig i Norge med ny våpenlov 1. juni 2021.


== Andre navn ==
.50 AE
12,7 x 32.6 mm AE


== Våpen kamret for patronen ==
Desert Eagle
AMT AutoMag V
LAR Grizzly Win Mag
Freedom Arms modell 555
Magnum Research BFR


== Se også ==
Liste over patrontyper


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) .50 AE – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) .50 AE – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Bardu Idrettslag

Bardu Idrettslag (stiftet i 1905) er et idrettslag fra Bardu i Troms. Klubben har grupper innen fotball, friidrett, håndball, ski, skiskyting, sykkel, orientering og turn.


== Fotball ==
Klubbens fotballag skulle i 2011 spille i 4. divisjon, men flyttet laget ned i 6. divisjon, grunnet ustabilt spillermateriale.


== Håndball ==
Klubbens håndballgrupper spiller i 2. divisjon (menn) og 3. divisjon (damer)


== Kjente utøvere ==
Bardu IL er klubben til den tidligere kombinertløperen, OL- og VM-vinner Fred Børre Lundberg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Norges Fotballforbund: Bardu IL - Fotball
Hospital de Sant Pau

Hospital de la Santa Creu i Sant Pau (Det hellige korsets og Sankt Pauli sykehus) var Barcelonas første moderne sykehus. Det ligger i Guinardó, og dagens bygninger ble bygd mellom 1901 og 1930. De er tegna av den katalanske arkitekten Lluís Domènech i Montaner. Sammen med Palau de la Música Catalana, som er tegnet av samme arkitekt, har bygningen siden 1997 stått på UNESCOs verdensarvsliste. Hospital de la Santa Creu er per 2015 ikke i bruk som sykehus. Sykehuset skal etter planen gjøres om til museum en gang i framtida. Deler av det er allerede museum med adgang for besøkende.Selve sykehuset ble lagt opp med paviljonger i tre etasjer, med balkonger, slik at pasientene skulle få lys og luft, med parkmessig anlegg omkring. De tekniske funksjonene ble i størst mulig utstrekning lagt under jorden. De fremste, og mest synlige husene er rikt dekorert med relieffer og mosaikker. Hovedporten er en del av administrasjonsbygget.

Selv om bygningene ble bygd på 1900-tallet, ble selve sykehuset grunnlagt i 1401, da seks mindre sykehus ble slått sammen. Sykehuset lå da nær sentrum av byen, i El Raval. I dag holder Biblioteca de Catalunya (Catalonias nasjonalbibliotek) og en kunstskole til i den bygningen.
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hospital de la Santa Creu i Sant Pau – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hospital de Sant Pau Arkivert 5. august 2019 hos Wayback Machine.
Hospital de Sant Pau hos Gaudí i el Modernisme a Catalunya
Fabra-observatoriet

Fabra-observatoriet (katalansk: Observatori Fabra) er et astronomisk observatorium i Barcelona i Catalonia. Det peker sørover og ligger på en høyde av 415 meter over havet, i fjellkjeden Collserola. Det ble åpna i 1904 og tilhører Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona. Hovedaktiviteten til observatoriet er å studere asteroider og kometer. Det er det fjerde eldste observatoriet i verden som fremdeles er i bruk.
Det var i Fabra-observatoriet at kometen 32P/Comas Solá ble oppdaga i 1926 av Josep Comas Solà.


== Eksterne lenker ==
(ca) Offisielt nettsted 
(en) Fabra Observatory – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Fabra-observatoriet
Webcam ved Fabra-observatoriet
Asteroiden (88193) Obsfabra
Parc de Collserolas hjemmeside
Ransom

Ransom har flere alternative betydninger:
Ordet er engelsk og betyr «løsepenger» på norsk.


== Film ==
The Ransom (film fra 1915), amerikansk stumfilm fra 1915
Ransom (film 1956), amerikansk kriminaldrama fra 1956 med Glenn Ford i hovedrollen
Ransom (film 1974), britisk krimthriller fra 1975 med Sean Connery (også kjent som The Terrorist)
The Ransom (film fra 1977), amerikansk krimthriller fra 1977 med Oliver Reed i hovedrollen.
Ransom (1996), amerikansk actionthriller fra 1996 med Mel Gibson i hovedrollen (nyinnspilling av filmen fra 1956)
Gonepteryx

Gonepteryx er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger. Det er bare åtte arter i verden og de fleste finnes i Asia. Ett par arter finnes i  Nord-Afrika og Europa, hvorav én art, sitronsommerfuglen også finnes  i Norge.
Sitronsommerfuglen er en av de tidligste dagsommerfuglene som flyr om våren. Den overvintrer som voksen og kan derfor sees både om våren, om sommeren og utover høsten.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 50-70 millimeter), bredvingede sommerfugler med karakteristisk vingeform. Forvingen er litt sigdformet, bakvingen har en kort tann ved bakhjørnet. På farge er hannene sitrongule, ofte med et oransje felt på forvingen, hunnene er blekgrønne. Begge kjønn har små, rødlige flekker litt foran midten på hver vinge. Ellers kan artene kjennes på uvanlig korte, to-fargede antenner.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene finnes mest i løvskog der larvene utvikler seg på ulike busker og løvtrær, for sitronsommerfuglen på trollhegg (Frangula alnus) og geitved (Rhamnus catharticus). Disse sommerfuglene overvintrer som voksne og kan være aktive svært tidlig på våren, da hannene flyr gjennom skogen på leting etter hunner, og hunnene etter næringsplanter de kan legge egg på.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Nord-Afrika, over nesten hele Europa og i den nordlige delen av Asia østover til Japan, sør til Nepal og Taiwan.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Coliadinae
slekt Gonepteryx  Leach, 1815
sitronsommerfugl Gonepteryx rhamni (Linnaeus, 1758)
Gonepteryx cleopatra (Linnaeus, 1767) – finnes i Europa, Nord-Afrika og sørvest i Asia (Midtøsten)
Gonepteryx farinosa (Zeller, 1847) – finnes i Europa, Nord-Afrika og sørvest i Asia (Midtøsten)
Gonepteryx mahaguru Gistel, 1857 – Asia
Gonepteryx maxima Butler, 1885 – Asia
Gonepteryx amintha Blanchard, 1871 – Asia
Gonepteryx nepalensis Doubleday, 1847 -
Gonepteryx acuminata C. & R. Felder, 1862 -


== Kilder ==
Gonepteryx på Tree of life
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org.


== Eksterne lenker ==
(en) Gonepteryx i Encyclopedia of Life 
(en) Gonepteryx i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gonepteryx hos Artsdatabanken 
(sv) Gonepteryx hos Dyntaxa 
(en) Gonepteryx hos Fauna Europaea 
(en) Gonepteryx hos NCBI 
(en) Kategori:Gonepteryx – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gonepteryx – detaljert informasjon på Wikispecies 
Gonepteryx – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
Hvitvinger - Moths and Butterflies of Europe and North Africa - flott bildesamling.
Mesapia

Mesapia peloria er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger (Pieridae). Den er den eneste arten i slekten Mesapia.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 40 millimeter), hvit sommerfugl med mørke årer. Vingenes ytre del er tynt skjellkledt og litt gjennomsiktig, bakvingens underside gulaktig. På oversiden har den et brunt felt ved roten av hver vinge, og åren som avgrenser vingenes basalcelle (som er veldig tydelig hos denne slekten) er dekket av en mørk flekk. Den ligner mye på arter i slekten Aporia.


== Levevis ==
Det er en sommerfugl som lever i høyfjellet, gjerne i 3500–5000 meters høyde over havet.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i de vestlige delene av Kina (inkludert Tibet).


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Mesapia  Gray, 1856
Mesapia peloria (Hewitson, [1853]) – finnes i Sentral-Asia


== Eksterne lenker ==
(en) mesapia i Encyclopedia of Life 
(en) mesapia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) mesapia hos NCBI 
(en) Kategori:Mesapia peloria – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mesapia peloria – detaljert informasjon på Wikispecies 
Mesapia – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av arten
Bilder av arten
Flydrivstoff

Flydrivstoff er en betegnelse på petroleumsbasert drivstoff til bruk i ulike luftfartøy. Det er normalt av høyere kvalitet enn drivstoff som brukes i mindre kritiske apparater, slik som til fyring eller veitransport, ved at de er filtrert med finere filter. Flydrivstoffet inneholder ofte tilsetningsstoffer for å redusere risikoen for ising eller eksplosjon grunnet for høye temperaturer.
Det deles normalt inn i fire hovedtyper, med forskjellig flammepunkt og bruksområder:

Avcat
Avgas
Avtag
AvturDe to vanligste drivstofftypene på norske flyplasser er Jet A1, som er parafinlignende og brukes i jetmotorer og turbinmotorer, og 100LL (100oktan, low lead) som mer likner bilbensin, og benyttes av småfly med stempelmotorer. Det er kommet noen få småflymotorer beregnet for diesel eller Jet A1 de siste årene.
Baltia

Baltia er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 32-45 millimeter), hvite sommerfugler med avrundede, litt slanke vinger. Oversiden har mørke flekker ved roten av begge vingepar, i ytre kant av diskalcellen og der vingeårene møter vingekanten, i alle fall på forvingen.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene lever i høyfjellet, der de finnes på alpine enger fra ca. 3500 – 4500 meter over havet.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i Himalaya og omkringliggende fjellområder (Pamir, Karakorum, Hindukush), og i Tibet.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Baltia  Moore, 1878
Baltia shawii (Bates, 1873)
Baltia sikkima Fruhstorfer, 1903
Baltia butleri (Moore, 1882)


== Kilder ==
Baltia på Tree of life
Russian Insects – Baltia spp. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Baltia i Encyclopedia of Life 
(en) Baltia hos NCBI 
(en) Kategori:Baltia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Baltia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Baltia – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Baltia butleri
Eucheira

Eucheira socialis er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 50 millimeter), for det meste brun sommerfugl med smale, avrundede vinger. Oversiden er mørkbrun med et bånd av firkantede, lyse flekker omtrent midt på vingene og en rad av mindre flekker lenger ute i vingene.


== Levevis ==
Larvene til denne arten er sterkt selskapelige og lager store spinn av silke på næringstrærne, ikke ulikt enkelte spinnere.
Larvene lever på jordbærtrær (Arbutus spp., lyngfamilien).


== Utbredelse ==
Arten er bare kjent fra Mexico.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Eucheira  Westwood, 1834
Eucheira socialis Westwood, 1834


== Kilder ==
Eucheira på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Eucheira i Encyclopedia of Life 
(en) Eucheira i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Eucheira hos NCBI 
(en) Kategori:Eucheira – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eucheira – detaljert informasjon på Wikispecies 
Eucheira – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.