Grotteklosteret

Grotteklosteret (Petsjerskaja Lavra) er et historisk kloster i Ukrainas hovedstad Kyiv. Det ble grunnlagt i 1015, og er et historisk senter for ortodoks kristendom i Øst-Europa. Klosteret har stått på UNESCOs verdensarvliste siden 1990.
Grotteklosteret omfatter mange typer severdigheter. Blant de mest kjente er de underjordiske grottene, klokketårnet og festningsmurene. Komplekset har flere kirker og katedraler, og huser også et teologisk seminar.


== Petsjerska Lavras etymologi og andre navn ==

Ordet petsjera betyr grotte. Ordet lavra benyttes for å beskrive de mest høytrangerte klostrene for østlige ortodokse munker. Anleggets navn blir også oversatt til Kyivs grottekloster eller Grottenes kloster i Kyiv (на печерах).


== Grunnleggelse og tidlig historie ==
Ifølge Nestorskrøniken hjemvendte den hellige Antonius, en østortodoks munk fra Esphigmenonklosteret på Athos, og slo seg ned i Kiev som en misjonær av klostertradisjoner til Kievs ruser. Han valgte en grotte i Berestovberget med utsikt over Dnjepr, og hans tilhengere vokste i antall. Prins Iziaslav I av Kiev overlot hele berget til antonittmunkene som grunnla et kloster tegnet av arkitekter fra Konstantinopel.


== Byggverk ==
Kiev Petsjersk Lavra har blant sine religiøse byggverk mange arkitektoniske monumenter, med alt fra klokketårn og katedraler til underjordiske grottesystem og sterke befestningsmurer i stein. Her er Lavras store klokketårn, en del av Kievs bysiluett, og Marie innsovnelses katedral, ødelagt under Andre verdenskrig, men senere helt rekonstruert. De øvrige kirker er Refektoriekirken, Allehelgenskirken, Frelserens kirke i Berestove, Opphøyelsen av Det hellige kors' kirke, Trefoldighetskirken, Jomfruens fødselskirke, Den hellige Annas unnfangelses kirke, og Den livgivende kildes kirke.
Lavra har også mange andre bygninger, deriblant Sankt Nikolais kloster, Kievs teologiske akademi og seminar, og Debosquettemuren.


=== Lavras store klokketårn ===
Lavras store klokketårn er en av de mest synlige bygninger i Kyivs bysiluett og tilhører Lavras hovedattraksjoner. Det var det største frittstående klokketårnet på den tid det ble oppført 1731-1745, og ble tegnet av arkitekten Johann Gottfried Schädel. Det er i klassisk stil og kronet med forgylt kuppel. Dets totale høyde er 96,5 meter.


=== Treenighetens portkirke ===
Treenighetens portkirke ligger på toppen av De hellige porter, som utgjør inngangen til klostwret. Ifølge en legende ble kirken grunnlagt av Chernihiv-prinsen Svjatoslav. Den ble bygd over restene av en tidligere steinkirke.


=== Frelserens kirke i Berestove ===

Frelserens kirke i Berestove ligger nord for Kyiv Petsjersk Lavra. Den ble oppført i landsbyen Berestove omkring år 1000 under prins Vladimir II Monomakhs styre. Den fungete senere som Monomakhdynastiets mausoleum, også med Jurij Dolgorukij, Moskvas grunnlegger. Selv om kirken ligger utenfor Lavras festningsverker regnes den som del av komplekset.


=== Grotter ===
 
Petjerskaklosterets grotter er et innfløkt system av trange underjordiske korridorer (omkring 1-1½ meter brede og 2-2½ meter høye), sammen med flere bostedskvarterer og underjordiske kapeller. I år 1051 hadde den hellige prest Antonius av Kyiv bosatt seg i en gammel grotte i en av høydedragene som omgir Petjerskaklosteret. Etterhvert vokste grotteanlegget, med en rekke utvidelser og korridorer, og en kirke, og det som i dag er kjent som de bortre grottene, I 1057, flyttet Antonius til en grotte nær Øvre Lavra, i dag kalt de nærliggende grottene.
Utenlandske reisende på 1500- og 1600-tallet hevdet at katakombene i Petjerskaklosteret strekte seg flere hundre kilometer, og nådde så langt bort som Moskva og Velikij Novgorod, og med den slags historier - og mer vederheftige - spredte de kjennskapen om Petjerskaklosteret ut i verden.


== Graver ==

Ilja Muromets - i grottene (11-1200-tallet)
Nestor av Kyiv - i de nærliggende grotter (omkring 1114)
Den hellige Kuksja - i de nærliggende grotter (omkring 1114)
Alipius av grottene - i de nærliggende grotter (omkring 1114)
Agapetus av Petsjersk - i de nærliggende grotter (1100-talet)
Oleg, sønn av Vladimir II Monomakh - i Frelserens kirke i Berestove (1200-tallet)
Jevfymija av Kyiv, datter av Vladimir II Monomakh - i Frelserens kirke i Berestove (1139)
Jurij Dolgorukij - i Frelserens kirke i Berestove (1157)
Skirgajla - regjerende storfyrste av Litauen (1397)
Vasilj Kotsjubej - nær Refektoriekirken (1708)
Ivan Iskra - nær Refektoriekirken (1708)
Pjotr Stolypin - nær Refektoriekirken (1911)


== Museum ==
Petjerskaklosteret er i seg selv også et av de største museene i Kyiv. Hovedutstillingen har artefakter fra 1500- til tidlig 1900-tall, med portretter, kalker, krusifikser, tekstiler og broderier; her er også deler av Lavras gamle trykkeri og dets ikonmalerverksted.. Fra museet går omvisningene rundt i grottene som har mumifierte levninger av ortodokse helgener eller deres relikvier.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kyiv Pechersk Lavra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kyiv Pechersk Lavra – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
National Kyiv-Pechersk Historico-Cultural Preserve
Lavra Monastery, the sacred place of the East European Christendom, "Welcome To Ukraine" Magazine
Kyivo-Pechers’ka Lavra, "Kyiv in Your Pocket"