jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Dick MacNeill

Richard «Dick» MacNeill (født 7. januar 1898 i Pasuruan i Nederlandsk Østindia, død 3. juni 1963 i Heemstede) var en nederlandsk fotballspiller som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
MacNeill var målvakt på det nederlandske fotballaget som kom på tredjeplass i den olympiske fotballturneringen under OL 1920 i Antwerpen. Det var fjorten lag som deltok i fotballturneringen som ble avviklet i perioden 28. august til 5. september 1920. Belgia og Tsjekkoslovakia møttes i finalen på olympiastadion i Antwerpen. Belgia ledet kampen med 2-0 i slutten av første omgang da spillerne fra Tsjekkoslovakia forlot banen i protest mot dommeren. Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Belgia ble olympiske mestere i fotball.
Nederland som hadde tapt semifinalen til Belgia med 0-3 fikk da en mulighet å spille om sølvmedaljene. De fikk møte Spania i en sølvfinale, Spania som hadde tapt kvartfinalen til Belgia fikk etter at Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Frankrike, som tapte semifinalen mot Nederland, hadde reist hjem en mulighet til å spille om sølvplassen. Spania vant over Sverige med 2-1 og over Italia med 2-0 og var dermed kvalifisert til å møte Nederland i en kamp om sølvmedaljene.
Nederland tapte sølvfinalen til Spania med 1-3 som ble spilt på olympiastadion i Antwerpen 5. september 1920.


== OL-medaljer ==
 1920  Belgia - Bronse i fotball  Nederland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dick MacNeill – Olympedia 
(en) Dick MacNeill – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Dick MacNeill – FIFA 
(en) Dick MacNeill – Transfermarkt 
(en) Dick MacNeill – FootballDatabase.eu 
(en) Dick MacNeill – EU-Football.info
Jan de Natris

Johannes «Jan» Daniel de Natris (født 13. november 1895 i Amsterdam, død 16. september 1972 i Amsterdam) var en nederlandsk fotballspiller som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
Natris var med på det nederlandske fotballaget som kom på tredjeplass i den olympiske fotballturneringen under OL 1920 i Antwerpen. Det var fjorten lag som deltok i fotballturneringen som ble avviklet i perioden 28. august til 5. september 1920. Belgia og Tsjekkoslovakia møttes i finalen på olympiastadion i Antwerpen. Belgia ledet kampen med 2-0 i slutten av første omgang da spillerne fra Tsjekkoslovakia forlot banen i protest mot dommeren. Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Belgia ble olympiske mestere i fotball.
Nederland som hadde tapt semifinalen til Belgia med 0-3 fikk da en mulighet å spille om sølvmedaljene. De fikk møte Spania i en sølvfinale, Spania som hadde tapt kvartfinalen til Belgia fikk etter at Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Frankrike, som tapte semifinalen mot Nederland, hadde reist hjem en mulighet til å spille om sølvplassen. Spania vant over Sverige med 2-1 og over Italia med 2-0 og var dermed kvalifisert til å møte Nederland i en kamp om sølvmedaljene.
Nederland tapte sølvfinalen til Spania med 1-3 som ble spilt på olympiastadion i Antwerpen 5. september 1920.
De Natris spilte for Ajax Amsterdam, og han spilte totalt 23 landskamper for Nederland.


== OL-medaljer ==
 1920  Belgia - Bronse i fotball  Nederland


== Eksterne lenker ==
(en) Jan de Natris – Olympedia 
(en) Jan de Natris – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Jan de Natris – FIFA 
(en) Jan de Natris – Transfermarkt 
(en) Jan de Natris – national-football-teams.com 
(en) Jan de Natris – WorldFootball.net 
(en) Jan de Natris – FootballDatabase.eu 
(en) Jan de Natris – EU-Football.info
EM i friidrett 1966 – 200 meter kvinner

Dette er de offisielle resultatene for øvelsen 200 meter damer ved EM i friidrett 1966 i Budapest, Ungarn.
Norge var ikke representerte i øvelsen.


== Finalen ==


== Eksterne lenker ==
Norske EM-deltakere
Presidentvalget i USA 1852

Presidentvalget i USA i 1852 var det 17. presidentvalget i USAs historie. Kandidaten fra Det demokratiske parti, Franklin Pierce, gikk seirende ut av valgkampen og ble USAs 13. president.

Dette valget var på mange måter en reprise av valget i 1844. Den sittende presidenten var som i 1844 en Whig som hadde overtatt presidentembedet da den valgte presidenten døde. I dette tilfellet var det Millard Fillmore som overtok etter general Zachary Taylor, slik som Tyler hadde overtatt etter krigsveteranen Harrison i 1844. Også denne gang valgte Whigpartiet å ikke nominere den sittende presidenten, men valgte nok en gang en krigsveteran, general Winfield Scott. Demokratene valgte, som i 1844, en overraskende kandidat i Franklin Pierce, og Whigpartiets kampanje kjørte igjen på hvor ukjent denne kandidaten var. Nok en gang feilet denne strategien. 
Pierce og hans visepresidentkandidat William R. King vant det som på den tiden var en av de klareste valgseirene, og slo Scott og Graham med 254 mot 42 valgmannsstemmer. Etter valget i 1852 skulle Whigpartiet snart opphøre, og det ble erstattet som demokratenes hovedmotstander av det nye Republikanske parti. 


== Se også ==
Liste over Amerikas forente staters presidenter


== Eksterne lenker ==
Resultat etter fylke (county)
1852 Resultat stat for stat
How close was the 1852 election? – Michael Sheppard, Michigan State University
Oscar van Rappard

Oscar Emile van Rappard (født 2. april 1896 i Probolinggo i Nederlandsk Østindia, død 18. april 1962 i Haag) var en nederlandsk fotballspiller og friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1920 i Antwerpen.
Van Rappard var med på det nederlandske fotballaget som kom på tredjeplass i den olympiske fotballturneringen under OL 1920 i Antwerpen. Det var fjorten lag som deltok i fotballturneringen som ble avviklet i perioden 28. august til 5. september 1920. Belgia og Tsjekkoslovakia møttes i finalen på olympiastadion i Antwerpen. Belgia ledet kampen med 2-0 i slutten av første omgang da spillerne fra Tsjekkoslovakia forlot banen i protest mot dommeren. Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Belgia ble olympiske mestere i fotball.
Nederland som hadde tapt semifinalen til Belgia med 0-3 fikk da en mulighet å spille om sølvmedaljene. De fikk møte Spania i en sølvfinale, Spania som hadde tapt kvartfinalen til Belgia fikk etter at Tsjekkoslovakia ble diskvalifisert og Frankrike, som tapte semifinalen mot Nederland, hadde reist hjem en mulighet til å spille om sølvplassen. Spania vant over Sverige med 2-1 og over Italia med 2-0 og var dermed kvalifisert til å møte Nederland i en kamp om sølvmedaljene.
Nederland tapte sølvfinalen til Spania med 1-3 som ble spilt på olympiastadion i Antwerpen 5. september 1920.
Van Rappard deltok også på 110 meter hekk men ble utslått i den innledende runden.


== OL-medaljer ==
 1920  Belgia - Bronse i fotball  Nederland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oscar van Rappard – Olympedia 
(en) Oscar van Rappard – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Oscar van Rappard – Transfermarkt 
(en) Oscar van Rappard – FootballDatabase.eu 
(en) Oscar van Rappard – EU-Football.info
Ranveig Eckhoff

Ranveig Eckhoff (født 11. februar 1950 i Bærum) er en norsk operasanger (sopran) og kulturjournalist. Hennes operatiske virksomhet har omfattet Norge, såvel som Tyskland, Sverige og Italia.


== Liv og karriere ==
Eckhoff er datter av pianist og musikkjournalist Erik Holtermann Eckhoff (1920–2004) og journalist Liv Dyrhaug (1919–2011), og søster til Dagfinn Eckhoff og kunstadministratoren Audun Eckhoff.
Grunnleggende sangeropplæring fikk Ranveig Eckhoff i NRKs pikekor under Marie Foss' ledelse. I 1963 studerte hun med Ingeborg Vorbeck (1894–1983) og i 1965 med Gunvor Mjelva på Musikkonservatoriet i Oslo. I 1966  deltok hun i det svenske TV-programmet Hylands hörna. Samtidig gikk hun musikklinjen på Nissens Pikeskole der hun i Porgy and Bess ble instruert i Bess-rollen av den første Bess-tolker, Anne Brown, en oppsetning som også ble tatt på turné til Frankrike. Fra 1969 til 1973 gikk Eckhoff på Musikdramatiska skolan (Operahögskolan) i Stockholm, hun er den yngste som er tatt opp ved skolen.  Videre studier tok hun ved Accademia Musicale di Chigiana i Siena og Britten-Pears Center for Advanced Musical Study i England.
Hun ble kjent ved Oscarsteatern i Stockholm med nesten to hundre fremførelser i hovedrollen Hanna Glawari i Den glade enke, der hun spilte med Jarl Kulle (1974–75). Debuten i hjembyen kom i 1975, før hun ble ansatt ved nasjonalteatret i Mannheim (1977). Hun var ved Teatro Sistina i Roma (1983) og turnerte i hele nord-Italia med musikalen Il Re del Circo - en musikal om P.T. Barnums liv der Eckhoff spilte Jenny Lind, mot de kjente italienske skuespillerne Massimo Ranieri og Octavia Piccolo - i tillegg til akrobater, klovner, andre artister og til og med dyr (84-85). Hun var også sentral Kåre Bjørkøy sentral ved Kirsten Flagstad-jubileet (1985) med turné til USA.
Hun var to år ved Theater Ulm (1986–88) mens hun hadde spredte opptredener for Drammen Teater og Den Norske Opera (1985–88), som Mimi i La Bohème, Violetta i La traviata og tittelrollen i Edvard Fliflet Bræins Anne Pedersdotter. Hun har også vært ved Theater des Westens i Berlin, og i Kaiserslautern som Ifgenia (Gluck) og i Den glade enke (1994).  Siden 2010 har hun vært skribent for The Huffington Post.Eckhoff var tidligere gift med fotograf Morten Krogvold (1988-1995), som hun samarbeidet med om utstillinger og bokutgivelser, eksempelvis gav de ut reiseskildringen Italienske hemmeligheter (2002). Mellom 1968 og 1985 var hun samboer med Thorleif Schjelderup, og medvirket på hans filmproduksjoner.


== Utgivelser ==
Se digitaliserte bøker av Ranveig Eckhoff hos NasjonalbiblioteketI'll take you there (Norway Music Productions, 1986).  Verker av Edvard Grieg og Øistein Sommerfeldt, arrangert av Bjørn Kruse
Mens månen stiger (1992).
Bingoplassen (1992).  17 min kortfilm av Pål Sletaune som Eckhoff koreograferte.  Prisbelånt.
Ranveig Eckhoff (1994). Arie. Tiden forlag.  [Roman fra operamiljøet.  Oversatt til tysk som Sing, nachtigall, sing (Fischer, 1997)]
Italienske Hemmeligheter (Press, 2002).  Reiseskildering.  Med fotograf Morten Krogvold.
Sisters (2008).  Oversettelse av amerikansk romanserie av C. B. Lessman.


== Se også ==
Eckhoff


== Referanser ==
Skyhøyde

Skyhøyde er avstanden mellom skybasen og skytoppen. Den blir vanligvis uttrykt i meter eller trykkforskjell i hektopascal (hPa). Av og til blir riktignok skyhøyde og skybase brukt om hverandre, og da må man ut fra sammenhengen finne ut om det er høyden opp til skybasen eller størrelsen på skyen det er snakk om. 


== Målinger ==
Skyhøyden blir ikke målt direkte, men ut fra separate målinger av skybasen og skytoppen. 


== Påvirkning på vær og klima ==
Skyhøyden er ofte avgjørende for hvor kraftig nedbøren fra skyen er. Dypere skyer produserer kraftigere nedbør. En cumulonimbussky kan strekke seg gjennom nesten hele troposfæren og føre til tordenvær med lyn og kraftige byger. Tynne skyer (som cirrusskyer) danner ikke nedbør. 


== Se også ==
Nedbør
Skydekke
Skybase
Skydekke

Skydekke er et uttrykk for hvor stor del av himmelen som er dekket av skyer. Vanligvis blir skydekket uttrykt i åttedeler.


== Observasjoner ==
Vanligvis er det en værobservatør som observerer skydekket i forbindelse med observasjoner av andre parametre som temperatur, nedbør, lufttrykk, osv. Skydekket er vanligvis et visuelt estimat, og det krever litt erfaring for å observere skydekket riktig. Likevel vil det bare være omtrentlige verdier som blir observert. Hovedproblemet er at om sikten er dårlig, som i tåke, vil det være svært vanskelig å få riktig skydekke. Da blir vanligvis den synoptiske koden som betyr "Skyene ikke synleg" (9) brukt i stedet (se de synoptiske kodene nedenfor). 
Satellitter kan derimot måle tallet på åttededeler mer nøyaktig, men det er enkelte problemer med denne metoden også. Dersom skyene er veldig tynne eller har liten horisontal utstrekning, kan de være bortimot usynlige for satellitter. Om natten bruker satellitter ofte den infrarøde strålingen fra skyene til å avgjøre skydekket. De måler altså temperaturen i skytoppen, og på den måten kan de danne et satellittbilde av skydekket. Hvis skyene er svært lave kan de derimot ha en temperatur som er nesten lik overflaten, og da kan de være vanskelige å se på et satellittbilde. 


== Rolle i klimasystemet ==
Skyer er svært viktig for klimasystemet, særlig fordi de kan reflektere store mengder sollys ut igjen i verdensrommet og på den måten kjøle ned jordoverflaten. Dette kan balansere den økte mengden av drivhusgasser i atmosfæren, og føre til at oppvarmingen av Jorda ikke blir like stor som forventet. Samtidig kan skyene hindre varmestråling fra jordoverflaten i å forlate atmosfæren ved å sende tilbake varmestrålingen mot overflaten, og på den måten føre til at jordoverflaten ikke blir like mye avkjølt som i skyfritt vær. Særlig gjelder dette om natten da varmetapet er størst. 


== Synoptisk ==
Tiedemannsjordet

Tiedemannsjordet er et tidligere friområde på Hovin i Oslo, som fra 2006 er bebygd med boliger.
Jordet ligger ved Hovinveien, vis-à-vis Lille Tøyen hageby og vest for Narvesens hovedlager. Det hadde tidligere adresse Hovinveien 29–35.
Sommeren 2006 starta utbygging av ca. 190 leiligheter. Utforminga er en ytre «hestesko» av blokker på 5–6 etasjer og noen indre lameller på tre etasjer. Arkitekter er Scala arkitekter AS. Blokkene har adresse til Bertrand Narvesens vei. De er organisert i et sameie med navn Tiedemannsjordet. Området inngår i det store prosjektet Ensjøbyen.
Utbygginga førte til lokale protester, da jordet – tross at det var privateid og regulert til industri – i lang tid hadde vært brukt som friområde for strøka Hovin og Lille Tøyen, samt Hasle skole. Bystyret vedtok derfor at eksisterende fotballøkker skulle erstattes i umiddelbar nærhet til Tiedemannsjordet. Som en del av utbyggingsavtalen med Ferd ble det derfor i bakkant av området oppretta to ballbinger. Disse ble senere fjernet i forbindelse med utbygging av Tiedemannsparken, og da "erstattet" av en kunstgressbane ved Hasle skole. Denne plasseringen er bare sikret til 2016, og står i fare ved en eventuell utvidelse av Hasle skole til fire paralleller.
Videre er det regulert inn et parkdrag, Tiedemannsparken, noe lenger sør.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Aksjon Bevar Tiedemannsjordet
Boligsameiets nettsted
Léon Moreaux

Léon Moreaux (født 1852, død 1921) var en fransk skytter som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris og 1908 i London, han deltok også i Ekstralekene 1906 i Athen
Moreaux vant to olympiske sølvmedaljer og en bronse i skyting under OL 1900 i Paris. Han kom på andreplass i 25 meter pistol bak sin landsmann Maurice Larrouy og han var også med på de franske lagene som kom på andreplass i lagskyting 50 meter armépistol og på tredjeplass i 300 meter armégevær, 3 stillinger.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Sølv i skyting, 25 meter silhuettpistol
1900  Paris -  Sølv i skyting, 50 meter pistol lagskyting (Frankrike)
1900  Paris -  Bronse i skyting, 300 meter armégevær, 3 stillinger, lagskyting (Frankrike)
(1906  Athen -  Gull i skyting, 20 meter duellpistol)
(1906  Athen -  Gull i skyting, 200 meter armégevær)
(1906  Athen -  Sølv i skyting, 25 meter pistol)
(1906  Athen -  Bronse i skyting, 300 meter frigevær)
(1906  Athen -  Bronse i skyting, 300 meter frigevær lag (Frankrike))


== Eksterne lenker ==
(en) Léon Moreaux – Olympedia 
(en) Léon Moreaux – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Léon Moreaux – databaseOlympics.com (arkivert)
Eugène Balme

Eugène Jean François Balme (født 22. november 1874 i Oullins, død 24. februar 1914 i Paris) var en fransk skytter som deltok i de olympiske leker 1900 i Paris og 1908 i London.
Balme vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han kom på tredjeplass i 25 meter pistol bak sine landsmenn Maurice Larrouy og Léon Moreaux. Åtte år senere, under OL 1908 i London,var han med på de franske lagene som kom på tredjeplass i 300 meter rifle og fjerdeplass armégevær.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 25 meter silhuettpistol
1908  London -  Bronse i skyting, 300 meter rifle, 3 stillinger, lagskyting (Frankrike)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eugène Balme – Olympedia 
(en) Eugène Balme – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Eugène Balme – databaseOlympics.com (arkivert)
Arktisk front

En arktisk front er en værfront som inneholder et skille mellom en luftmasse med meget kald arktisk luft, og en luftmasse med noe mildere og fuktigere polarluft som ofte har passert over en strekning med åpent og forholdsvis varmt havvann. Arktiske fronter kan gi turbulent og uberegnelig vind av opptil orkans styrke, grov sjø, kraftig snøvær og ising. En slik voldsom utvikling er mulig fordi polarluften på forhånd er blitt fuktig og ustabil (dvs. at temperaturen synker raskt med høyden), og fordi den er betydelig mildere og fuktigere enn den arktiske luften.
Arktiske fronter dannes gjerne over åpent hav, ofte nær iskanten. De kan opptre i forbindelse med polare lavtrykk, men forekommer også uavhengig av slike. I norske farvann forekommer de i den nordlige delen av Norskehavet og i Barentshavet.
Antarktiske fronter er de arktiske fronters motstykke i farvannene rundt Antarktis.


== Farlige, og vanskelige å varsle ==
Arktiske fronter kan være farlige for skipsfarten, og også for gass- og oljeplattformer. I 1974 omkom 36 fiskere da fabrikktråleren Gaul forsvant i en storm utenfor Nordkapp, og dette forliset kan ha vært forårsaket av en arktisk front. I det 20. århundre skjedde nærmere 60 norske forlis i Arktis, og mer enn 340 omkom. Disse ulykkene skyldtes ikke bare arktiske fronter, men de fleste av dem kunne relateres til sterk vind og/eller ising, pakkis eller store bølger.Arktiske fronter er desto farligere fordi de er vanskelige å varsle:

De er ofte forholdsvis små.
Observasjonsnettet i arktiske strøk er glissent.
De har høysesong om vinteren, og i vintermørket er det vanskelig å observere skybanker og andre uværstegn fra et skip.For å bedre varslingen har forskere siden 1980-årene skaffet seg bedre kunnskaper om denne typen uvær ved hjelp av satellittbilder, spesialkonstruerte fly og droner, og ved å droppe sonder som måler temperatur, fuktighet, lufttrykk og vindstyrke.


== Referanser ==
Dirk Boest Gips

Dirk Boest Gips (født 30. juli 1864 i Dordrecht, død 11. november 1920 i Haag) var en nederlandske skytter som deltok under OL 1900 i Paris.
Boest Gips vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass på 50 meter militærpistol lagskyting. Det var 20 deltakere fra fire nasjoner som deltok i konkurransen 50 meter militærpistol. Den med høyest score etter 60 skudd vant den individuelle konkurransen og i lagkonkurransen ble resultatet av de fem deltakerne fra hver nasjon summert. 
De andre skytterne på det nederlandske laget var; Solko van den Bergh, Antonius Bouwens, Henrik Sillem og Anthony Sweijs. 
Boest Gips kom på sjetteplass i den individuelle konkurransen med 437 poeng, som var det beste resultatet i lagskytingen for Nederland.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 50 meter pistol, lagskyting (Nederland)


== Eksterne lenker ==
(en) Dirk Boest Gips – Olympedia 
(en) Dirk Boest Gips – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Dirk Boest Gips – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Dirk Boest Gips – ISSF
Henrik Sillem

Henrik Sillem (født 12. august 1866 Amsterdam, død 13. juli 1907) var en nederlandsk skytter som deltok under OL 1900 i Paris.
Sillem vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass på 50 meter militærpistol lagskyting. Det var 20 deltakere fra fire nasjoner som deltok i konkurransen 50 meter militærpistol. Den med høyest score etter 60 skudd vant den individuelle konkurransen og i lagkonkurransen ble resultatet av de fem deltakerne fra hver nasjon summert. 
De andre skytterne på det nederlandske laget var; Solko van den Bergh, Antonius Bouwens, Dirk Boest Gips, og Anthony Sweijs. 
Sillem kom på tolvteplass i den individuelle konkurransen med 408 poeng, som var det nest beste resultatet i lagskytingen for Nederland.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 50 meter pistol, lagskyting (Nederland)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henrik Sillem – Olympedia 
(en) Henrik Sillem – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Henrik Sillem – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Henrik Sillem – ISSF
Antonius Bouwens

Antonius Hubertus Maria Bouwens (født 22. mai 1876 i Hunsel, død 28. mars 1963) var en nederlandske skytter som deltok under OL 1900 i Paris.
Bouwens vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass på 50 meter militærpistol lagskyting. Det var 20 deltakere fra fire nasjoner som deltok i konkurransen 50 meter militærpistol. Den med høyest score etter 60 skudd vant den individuelle konkurransen og i lagkonkurransen ble resultatet av de fem deltakerne fra hver nasjon summert. 
De andre skytterne på det nederlandske laget var; Solko van den Bergh, Anthony Sweijs, Dirk Boest Gips og Henrik Sillem. 
Bouwens kom på femtendeplass i den individuelle konkurransen med 390 poeng, som var det tredje beste resultatet i lagskytingen for Nederland.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 50 meter pistol, lagskyting (Nederland)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Antonius Bouwens – Olympedia 
(en) Antonius Bouwens – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Antonius Bouwens – ISSF
Solko van den Bergh

Solke Johannes van den Bergh (født 4. juni 1854 i Haag, død 25. desember  1916) var en nederlandske skytter som deltok under OL 1900 i Paris.
Van den Bergh vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass på 50 meter militærpistol lagskyting. Det var 20 deltakere fra fire nasjoner som deltok i konkurransen 50 meter militærpistol. Den med høyest score etter 60 skudd vant den individuelle konkurransen og i lagkonkurransen ble resultatet av de fem deltakerne fra hver nasjon summert. 
De andre skytterne på det nederlandske laget var; Antonius Bouwens, Dirk Boest Gips, Henrik Sillem og Anthony Sweijs. 
Van den Bergh kom på attendeplass i den individuelle konkurransen med 390 poeng, som var det nest svakeste resultatet i lagskytingen for Nederland.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 50 meter pistol, lagskyting (Nederland)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Solko van den Bergh – Olympedia 
(en) Solko van den Bergh – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Solko van den Bergh – ISSF
Anthony Sweijs

Anthony Ahasuerus Hendrik Sweijs (født 18. juli 1852 i Amsterdam, død 30. september 1937) var en nederlandsk skytter som deltok under OL 1900 i Paris.
Sweijs vant en olympisk bronsemedalje i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det nederlandske laget som kom på tredjeplass på 50 meter militærpistol lagskyting. Det var 20 deltakere fra fire nasjoner som deltok i konkurransen 50 meter militærpistol. Den med høyest score etter 60 skudd vant den individuelle konkurransen og i lagkonkurransen ble resultatet av de fem deltakerne fra hver nasjon summert. 
De andre skytterne på det nederlandske laget var; Solko van den Bergh, Antonius Bouwens, Dirk Boest Gips og Henrik Sillem. 
Sweijs kom på tjuende og siste plass i den individuelle konkurransen med 310 poeng, som var det svakeste resultatet i lagskytingen for Nederland.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Bronse i skyting, 50 meter pistol, lagskyting (Nederland)


== Eksterne lenker ==
(en) Anthony Sweijs – Olympedia 
(en) Anthony Sweijs – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Anthony Sweijs – ISSF