jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Ibrahim Gambari

Ibrahim Agboola Gambari (født 24. november 1944 i Ilorin, Nigeria) er en nigeriansk diplomat. Han var Nigerias utenriksminister i perioden fra 1984 til 1985. 10. juni 2005 ble han utnevnt til FNs visegeneralsekretær med ansvar for United Nations Department of Political Affairs. 
Den 29. september 2007 reiste han til Burmas hovedstad Nay Pyi Taw for samtaler med landets militære ledere i forbindelse med demokratidemonstrasjonene.I 2012 ble Gambari tildelt den sørafrikanske Ordenen O. R. Tambos følgesvenner.


== Referanser ==
Boba Fett

Boba Fett er en fiktiv person fra Star Wars-filmene. Han ble spilt av Daniel Logan i Star Wars Episode II: Klonene angriper og av Jeremy Bulloch i Star Wars episode 4 (Et nytt håp), episode 5 (Imperiet slår tilbake) og episode 6 (Jediridderen vender tilbake). Boba var en dusørjeger og kom opprinnelig fra planeten Kamino. Han var kledd i en slags Mandalorian rustning og var utstyrt med rakettryggsekk og laserpistol. Han var en uforandret klone av Jango Fett. I Star Wars Episode IV: Et nytt håp var han med i en scene som vakt for gangsteren Jabba the Hutt. I Star Wars Episode V: Imperiet slår tilbake overleverte Boba Han Solo til Jabba. Han Solo var nedfrosset i karbonitt fordi Jabba hadde utlovet en dusør til den som klarte å skaffe Han Solo til han i live. I Star Wars Episode VI: Jediridderen vender tilbake ble Boba Fett hardt skadet av Han Solo på planeten Tatooine ved at Solo stakk en jernstang i rakettryggsekken hans så den ble ødelagt. Boba styrtet rett i gapet på den kjøttetende planten Sarlacc.


== Eksterne lenker ==
(en) Boba Fett – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kangilinnguit

Kangilinnguit (dansk: Grønnedal), tidligere stavet Kangilínguit, er en bygd i Ivittuut kommune, sydvest på Grønland. Den ligger ved Arsukfjorden. 
Bygden ble etablert av den amerikanske marinen under andre verdenskrig, for å beskytte den strategisk viktige kryolittgruven i Ivittuut. De siste amerikanerne forlot Kangilinnguit og Ivittuut i 1952. Bygden har i dag ca. 175 innbyggere, hvorav ca. 150 er militært personell. 
Grønlands Kommando har fortsatt sitt hovedsete her. Under andre verdenskrig het stedet Bluie West Seven.
Det går en 6 km lang grusvei fra Kangilinnguit til Ivittuut. Denne ble anlagt i 1956. 
Kommunens eneste skole, Ivittuut skole, ligger her i Kangilinnguit. 


== Eksterne lenker ==
www.arsukfjorden.gl Offisiell hjemmeside.
Historiske bilder fra Kangilinnguit
Grønlands Kommando (dansk).
Amerikanske installasjoner i Grønland under 2.verdenskrig.
Europavei 314

Europavei 314 går mellom Leuven i Belgia og Aachen i Tyskland. Veiens lengde er 125 km.
Trasé fastlagt av UNECE: Leuven – Hasselt – Heerlen – Aachen.


== Knutepunkter ==


== Eksterne lenker ==
European Agreement on Main International Traffic Arteries (AGR) 14 mars 2008 (PDF, offisiell E-veiliste begynner på s. 14)
UNECEs oversiktskart over alle europaveiene
Ivittuut skole

Ivittuut skole er den eneste skolen i bygda Kangilinnguit (Grønnedal), som ligger i Ivittuut kommune, sydvest på Grønland. Dette er også kommunens eneste skole.
Skolen ble bygd i 1982, og ligger sammen med kommunens hovedadministrasjon. Det er også barnehage i forbindelse med skolen.
Undervisningen dekker 1. til 10. klassetrinn, men på grunn av få elever deles elevene i kun to klasser. Skolen sysselsetter to lærere og noen vikarer.


== Eksterne lenker ==
Informasjonsside om skolen på kommunens hjemmeside Arkivert 18. oktober 2007 hos Wayback Machine.
Kviteseid bru

Kviteseidbrui er ei veibru på riksvei 41 i Kviteseid kommune i Telemark. Brua krysser Haugebukti ved Løyning mellom Sundkilen og Kviteseidvatnet. Kviteseidbrui er 164 meter lang og 13 meter høy. Byggingen startet 1. september 2001 og brua ble åpnet høsten 2003. Den erstattet Sundkil bru fra 1901. Den gamle brua er bevart og vernet.


== Referanser ==
Sundkil bru

Sundkil bru, lokalt Sundebrui, er ei svingbru i Kviteseid kommune i Telemark. Brua krysser Sundkilen ved Karlsrud. Før brua ble bygget i 1901 var det ferjetransport over Sundkilen.
Mellom 1861 og 1897 sto ei trebru 150 meter sør for der Sundkil bru står i dag. 
Sundkil bru er 74,3 meter lang og har 5 spenn. Brudekket består av tre, og brua dreier 90 grader ved åpning. Bruas overbygning og svingmekanisme ble levert av Christiania maskinverksted. Brua var en del av riksvei 41, men ble avløst av Kviteseid bru litt lenger sør i 2003.
Sundkil bru er en av tre bevegelige bruer av denne typen i Norge, bare to er i bruk. Brua er bevart og fredet.


== Galleri ==

		
		
		


== Kilder ==
Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner Arkivert 22. desember 2014 hos Wayback Machine. (se avsnitt 204 om Sundkil bru)
Statens vegvesen: Vegen og vi, nr.13, 2003


== Eksterne lenker ==
Annet bilde på www.geocaching.com
Spjotsodd bru

Spjotsodd bru er ei hengebru på riksvei 41 i Kviteseid kommune i Telemark åpnet i 1963. Brua krysser utløpet fra Strauman i Kviteseidvatnet. Brua er 290 meter lang, med hovedspenn 150 meter. Seilingshøyden ved flom er 14 meter.


== Historie ==
Den første brua på stedet ble bygget i 1840 som en flytebru av tre, etter et ønske fra sogneprest Magnus Brostrup Landstad. Den ble kun lagt ut om vinteren når vannstanden var relativt jevn, mellom 14. oktober og 14. april, mens man resten av året i stedet måtte benytte ferge. På sommeren kunne vannstanden i det da uregulerte vassdraget variere med 3–4 meter, noe som ikke fungerte med en flytebru. Den første ferga hadde plass til en hestevogn, eventuelt en bil. Senere kom det en som hadde plass til to biler eller en buss. Under andre verdenskrig ble den gamle brua og ferga erstattet av en pontongbru som lå der helt fram til dagens hengebru ble åpnet i 1963.I 1985 startet arbeidet med å heve standarden på riksvegen til ti tonns akseltrykk og 50 tonn totalvekt. Fordi brua ikke kunne tåle to 50-tonns vogntog samtidig ble det satt opp lysregulering sånn at alle biler med totalvekt over 35 tonn måtte kjøre inn i en lomme og vente på grønt lys sånn at ikke flere så tunge biler var på brua samtidig. All øvrig trafikk var ikke omfattet av lysreguleringa.Våren 1994 ble det opprinnelige betongdekket frest ned og erstattet med asfaltdekke.I 2015 ble det kjent at Statens vegvesen planla en større oppgradering av brua ved å stive den av sånn at den kunne takle tyngre kjøretøy. I den forbindelse måtte brua stenges helt for tunge kjøretøy i flere måneder, og vegvesenet ønsket i utgangspunktet å gjøre det sommeren 2017. Dette førte til protester fra lokalt næringsliv, og spesielt fra reiselivsvirksomheter i Vrådal, som heller mente at stenginga måtte foregå vinterstid. Vegvesenet tok hensyn til det, og etter at finansieringen kom på plass ble det klart at arbeidene som krevde stenging ville starte 1. desember 2018 og holde på i fem måneder framover. I den perioden var veien kun åpen for kjøretøy med totalvekt under 3,5 tonn. De eneste som fikk dispensasjon var ambulanser som måtte være tyngre enn det. Folk som reiste med rutebusser ble i perioden skysset over brua med minibuss. Hele oppgraderingsarbeidet var ferdig høsten 2019. Fra november 2016 ble tillatt hastighet over brua satt ned til 50 km/t og lysreguleringa omgjort sånn at absolutt alle kjøretøy måtte vente på grønt lys, for at slitasjen på brua skulle være minst mulig. Da oppgraderingsarbeidene var ferdig ble lysreguleringa fjernet, siden det ikke lenger var behov for den.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Om fergestedet på fjordfaehren.de Arkivert 13. februar 2018 hos Wayback Machine.
Mølje

Mølje er en matrett som har lange tradisjoner i Norge. Navnet brukes både om kjøttmølje og fiskemølje, men det er stor forskjell på de to rettene. Mens kjøttmølje er basert på kjøttkraft (som oftest av svin) og flatbrød, består fiskemølje av kokt torsk med lever og rogn. Her finnes det utallige variasjoner på både kjøttmølje og fiskemølje. Langs kysten i Troms er fiskemølje «nasjonalretten», og i innlandsområdene spiser man kjøttmølje. 


== Kjøttmølje ==


=== Tradisjoner ===
Mange steder i landet har mølje vært en tradisjonsrett som ble servert om formiddagen på julaften. I indre Østfold og flere andre steder har det vært tradisjon å servere mølja klokken 12, gjerne til storfamilien, som ofte dro hver til sitt for resten av kvelden.
Mange serverer også kjøttmølje som tilbehør til lutefisk.


=== Varianter ===
En variant som det før i tiden var tradisjon å servere enkelte steder i Finnmark, var mølje av flådde, rensa sauehoder med avhogd snute. Hodene ble lagt i saltlake i 10 – 14 dager og siden kokt med tunger og hjerter. Retten ble kalt kjøttmølje og servert til middag på julaften.


== Fiskemølje ==


=== Tradisjoner ===
Fiskemølje med torsk spises mest om vinteren mens møljen av sei er mer noe man spiser om sommeren. I fiskmøljen av sei bruker man bare lever, mens den av torsk har man også med rogn. Det er en gammel tradisjon at man fisket juletorsken og lagde mølje til julemiddag i Nordland, men også andre steder var og er dette fremdeles tradisjon.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mølje fra Nordland (Fiskemølje)
Paamiut kommune

Paamiut kommune er en tidligere kommune i Vestgrønland, sydvest på Grønland.


== Navn og kommunevåpen ==
Navnet Paamiut betyr «folket ved munningen» eller «de som bor ved munningen», og peker på byen Paamiuts beliggenhet ved munningen av Kuannersooqfjorden. Kommunevåpenet viser to blå havørner på hvit bakgrunn. Dette har sin bakgrunn i at Grønlands største bestand av havørn finnes i kommunen og havområdene utenfor. 


== Historie ==
Saqqaqfolket var trolig det første folket som befolket denne regionen. Disse kom fra Canada, men trakk sørover på vestkysten, og også rundt Kapp Farvel og et stykke nordover på østkysten. 
Da Eirik Raude befolket Grønland fra år 985 kalte de Arsukfjorden for Arnlauge Fjordur (Arnlaugsfjord), etter en av Eirik Raudes menn, Arnlaug, som bosatte seg her. Man antar at nordboene bodde her i området fram til 1300- eller 1400-tallet, og det finnes fortsatt rester etter nordboerne her. 
Fra rundt år 1400 ble området befolket av Inugsuk-kulturen. Dette var et eskimofolk, og det etterkommere etter disse som i dag befolker området rundt Arsukfjorden. 
Paamiut ble etablert i 1742, under navnet Frederikshåb, som en handelsplass for å kjøpe inn spekk og skinn fra boplassene rundt i området. I nyere tid har byen særlig vokst på 1960-tallet, som et resultat av den konsentrasjonspolitikken som ble ført. Fiskeindustrianlegget som ble etablert her i 1967 er i dag Grønlands største. 
Gjennom historien har Paamiut vært et handelssentrum, først for hvalkjøtt, senere for fisk. Kommunen, og da særlig byen Paamiut har lenge hatt tilnavnet «Grønlands kunstnerkoloni», på grunn av sin produksjon av klebersteinprodukter. 


== Geografi og klima ==
Kommunen ligger helt sydvest på Grønland. Den grenser i nord til Nuuk kommune, i øst til Narsaq kommune og i sør til Ivittuut kommune. 
Av det totale arealet på 51 000 km² er 6 000 km² land, 40 500 km² innlandsis og 4 500 km² er hav. 
Kommunens høyeste fjell er Kuunnaat med 1 418 moh. Sermilik er kommunens lengste fjord, med 58 km, og den største innsjøen heter Kangorsuup Tasorsua. Denne er 23 km lang, og 210 meter dyp på det dypeste. 
I denne regionen er klimaet mildere enn lenger nord på Grønland, så havnene her er alltid isfrie. En del isfjell er det derimot. Gjennomsnittstemperaturen er 5,6°C i juli og 5,3°C i august.


== Kommunikasjon ==
Det finnes nesten ingen veier mellom byer eller bygder på Grønland. Den eneste veien er en 6 km lang grusvei mellom Ivittuut og Kangilinnguit i Ivittuut kommune. 
For å komme til Paamiut eller Arsuk må man enten fly til f.eks. Narsarsuaq Airport ved Narsarsuaq, i nabokommunen Narsaq. Herfra kan man fly med helikopter; både Paamiut og Arsuk har egen heliport, men selv om Arsuk sin heliport er asfaltert er den ikke offentlig godkjent. Arsuk har heliport i Fortuna Havn, ca. 3 km øst for bygda. Alternativt går det båter mellom svært mange av byene på vestkysten. 


== Byer og bygder i Paamiut Kommune ==
Paamiut (da.: Frederikshåb)
Arsuk
Manngard

Manngard er en av flere mulige metoder for å gjennomsøke et område. Et annet ord for manngard er søkekjede. Å gå manngard betyr at en gruppe personer gjennomsøker et geografisk område systematisk, for å finne et objekt (vanligst en savnet person).
Personene som skal gjennomføre søket stilles opp på en rett linje i terrenget med en viss avstand mellom hver person. Avstanden mellom personene avhenger av terrengets beskaffenhet og størrelsen på objektet som skal finnes. Personene starter søket samtidig. De går i samme retning, og holder samme innbyrdes avstand. 
Ved starten av søket får personene beskjed om å holde øyekontakt med den ene sidemannen (vanligvis den venstre), slik at linjen holdes rett, og slik at avstandene mellom personene er den samme under hele søket. Personen som går lengst til venstre vil derfor fungere som lederen av søket, og bestemme retningen.
Lars Sørensen

Lars Sørensen (født 1959 er en grønlandsk politiker.
Han representerer partiet Inuit Ataqatigiit, og har vært medlem av Grønlands Landsting siden 1995. Har er i dag (2007) borgermester i Paamiut kommune, en stilling han har hatt siden 1997.
Han har tidligere vært motstander av Grønlands utenrikspolitik, men er i dag utenrikspolitiker.
Olaf Ludwig

Olaf Ludwig (født 1960 i Gera) er en tidligere tysk landeveissyklist. Ludwig var aktiv på 1980- og 1990-tallet.
Ludwig vant i 1982 og 1986 amatørkonkurransen Course de la Paix samt landeveisrittet under OL 1988, der han konkurrerte for Øst-Tyskland. Som profesjonell syklist vant han to etapper i Tour de France og i 1990 den grønne poengtrøya. Han vant Amstel Gold Race i 1992 og kom på pallen under i Paris-Roubaix samme år.
Fram til 2006 var Ludwig ansvarlig for laget T-Mobile Team.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Olaf Ludwig – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Olaf Ludwig – Olympedia 
(en) Olaf Ludwig – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Olaf Ludwig – ProCyclingStats 
(en) Olaf Ludwig – Cycling Archives 
(en) Olaf Ludwig – CycleBase 
(en) Olaf Ludwig – TheSports.org
Paamiut

Paamiut (dansk: Frederikshåb, tidligere stavet Pâmiut) den største byen og administrativt sentrum i Paamiut kommune sydvest på Grønland. Byen ligger på en slette, omkranset av fjell. 
Navnet betyr «de som bor ved munningen», og gjenspeiler at byen ligger ved munningen av Kuannersooqfjorden. Klimaet her gjør at havet ikke fryser til om vinteren. 
Byen ble etablert i 1742 av Jakob Severin, som en handelsplass, og er en av Grønlands eldste byer. Den vokste senere på grunn av handelen med skinn og hvalprodukter. Den ble også kjent for sine klebersteinprodukter. På 1950-tallet utviklet byen en blomstrende torskeindustri, som varte til 1989, da torskebestanden falt. 
Byen hadde 1 817 innbyggere pr 2005. 
Byens folkeskole heter Atuarfik Tuiisak (Tuiisak skole). I tillegg har de en handels- og sjøfartsskole; Imarsiornermik Ilinniarfik. 
Byens sykehus heter «Dronning Magrethep peqqissaavia» (Dronning Magrethes helsesenter). Dette ble innviet i 1990. Det gamle sykehuset var i bruk fram til 1998. Det nye sykehuset har ti sengeplasser, og bl.a. egen operasjonsavdeling, røntgenavdeling og fødestue. 


== Severdigheter ==
Fredens kirke (Eqqissinerup oqaluffia) – en av byens eldste bygninger (1909)
Presteboligen
Museet


== Kilder ==
Greenland and the Arctic, Etain O'Carroll og Mark Elliott. Lonely Planet 2005. ISBN 1-74059-095-3.
Greenland in Figures 2005 Statistics Greenland. 3rd Edition, May 2005. ISSN 1604-7397


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Paamiut – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Bilder fra Paamiut
Bilder fra Paamiut
Kassiopeia

Stjernebildet Kassiopeia er synlig i nord og ligger mellom stjernebildene Persevs og Kefeus og galaksen Andromeda. Kassiopeia består av fem stjerner i W-formasjon, der to av dem, ρ Cassiopeiae og V509 Cassiopeiae, er blant de mest lyssterke i vår galakse. I USA oppfattes stjernetegnet som en M, og kalles derfor «McDonald's» på amerikansk.Meteorsvermen Perseidene, som kan observeres i månedene juli og august, viser seg mellom Persevs og Kassiopeia. Kassiopeia er kjent fra gresk mytologi, og er ett av de 48 stjernebildene omtalt i Ptolemaios' verk Almagest.


== Tycho Brahe og Kassiopeia ==
Det var i dette stjernetegnet at Tycho Brahe fikk øye på en ny stjerne, en stella nova, SN 1572, der SN står for supernova, og 1572 er årstallet. Inntil da hadde man trodd at stjernehimmelen var uforanderlig.
 Supernovaen i Kassiopeia er blant de få man har kunnet observere med det blotte øye. Brahe observerte supernovaen 11. november 1572, da den skinte mer klart enn Venus. I mars 1574 var den ikke lenger synlig med det blotte øye.


== Mytologi ==
I gresk mytologi var Kassiopeia kong Kefeus av Etiopias dronning. Datteren deres, Andromeda, var kjent for sin skjønnhet, og Kassiopeia mente om seg selv at hun var vakrere enn nereidene, havguden Poseidons døtre. Som straff for Kassiopeias hovmod dømte han hennes datter Andromeda til å stå lenket til en klippe, der et monster ventet på henne. Perseus, som nettopp hadde drept gorgonen Medusa, avtalte med Andromedas foreldre at han fikk gifte seg med piken, hvis han drepte uhyret før det drepte henne. Han lyktes med dette, og foreldrene hennes stelte til bryllup, da Phineus dukket opp og hevdet sin rett til bruden. Han fikk støtte av Kassiopeia og Cepheus, men Perseus tok livet av dem ved å vise dem Medusas avhugde hode. Poseidon plasserte de døde blant stjernene – Kassiopeia med hodet ned halve året, som straff for sin forfengelighet.


== Særlige objekter ==
Sjeltåken
Hjertetåken


== Referanser ==
Coral Bay (De amerikanske Jomfruøyer)

Se også Coral Bay (andre betydninger)

Coral Bay er en bukt og et tettsted på øya Saint John som tilhører De amerikanske Jomfruøyer. Coral Bay ligger på øyas østside. Coral Bay var det første stedet på øya som ble bosatt av europeiske kolonister, da Dansk Vestindias guvernør Erich Bredal 25. mars 1718 annekterte øya og heiste det danske flagget på plantasjen Carolina i Coral Bay. Like etter ble rydding av skog, oppføring av plantasjer og bygging av fortet Fortsberg påstartet. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) http://www.coralbaystjohn.com/
Iván Pedroso

Iván Lázaro Pedroso Soler (født 17. desember 1972 i Havanna) er en kubansk friidrettsutøver. Han var den dominerende utøveren i lengdehopp på deler av 1990-tallet. I OL 2000 vant han gull. Han ble verdensmester hele ni ganger, fire ganger utendørs og fem ganger innendørs.


== Karriere ==
Allerede som 17-åring hoppet Pedroso over åtte meter. I begynnelsen av karrieren var lengdeøvelsen dominert av Carl Lewis og Mike Powell. Etter at de la opp, trådte Pedroso frem som den dominerende lengdehopperen. Fra 1993 til 2001 vant han innendørs-VM fem ganger på rad, og utendørs ble han mester fire ganger på rad.
Han kronet idrettskarrieren i OL 2000 i Sydney, der han tok gull med et hopp på 8,55. Seieren i VM 2001 ble Pedrosos siste mesterskapstittel. 
29. juli 1995 hoppet Pedroso 8,96 i Sestriere, én centimeter lengre enn Mike Powells verdensrekord fra 1991. Usikkerhet med hensyn til vindmålingen gjorde imidlertid at resultatet ikke ble godkjent av IAAF. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Iván Pedroso – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Iván Pedroso – Olympics.com 
(en) Iván Pedroso – Olympic.org 
(en) Iván Pedroso – Olympedia 
(en) Iván Pedroso – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Iván Pedroso – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Iván Pedroso – World Athletics 
(en) Iván Pedroso – Track and Field Statistics
Sonora (andre betydninger)

Sonora kan vise til:

Sonora – en delstat i Mexico
Sonora (Mato Grosso do Sul) – en brasiliansk kommune i delstaten Mato Grosso do Sul
Sonora (plateselskap) – et tidligere svensk plateselskap
Primærgruppe

Primærgruppe er i sosiologien betegnelsen på en grunnleggende gruppe mennesker i et samfunn.  En primærgruppe kan sies å være oversiktlig og liten, partene i gruppen omgås i ansikt-til-ansikt-relasjoner, og de angår hverandre over et vidt spekter av interesser.
En familie kan sies å være en primærgruppe, men også en vennekrets eller en annen gruppe av personer kan regnes for det. Gruppens funksjoner er forholdsvis uspesifiserte, og den tjener medlemmenes behov så lenge disse er i samsvar med gruppens målsetting. Ordet brukes ofte til forskjell fra sekundærgruppe..
Begrepet primærgruppe ble innført av Charles H. Cooley slik «Med primærgrupper mener jeg de som kjennetegnes ved nært samkvem og samvirke, ansikt til ansikt»
Begrepet er problematisert fordi ikke bare tidlige og nære relasjoner karakteriseres som primærgrupper, men også senere i livet-grupper som gjerne kjennetegnes ved følelsesmessig tilknytning, men uten nødvendigvis geografisk nærhet. 


== Kilder ==
Dictionary of Sociology and related Sciences Littlefield, Adams & Co 1966 edition, søkeord: Group, primary.
Baskerland (autonom region)

For det historiske området, se BaskerlandBaskerland (baskisk: Euskadi, spansk: País Vasco) er en autonom region i Spania. Hovedstaden i regionen er Gasteiz (spansk: Vitoria).
Regionen består av de tre provinsene Araba, Gipuzkoa og Bizkaia (spansk: Álava, Guipúzcoa og Vizcaya), og er del av det historiske området Baskerland. Den autonome regionen er det området som i dag oftest omtales som Euskadi, mens Euskal Herria brukes om det historiske området Baskerland, som også inkluderer den autonome regionen Navarra og de tre baskiske provinsene Nedre Navarra, Lapurdi og Zuberoa som ligger i det franske departementet Pyrénées-Atlantiques.
Regionen Baskerland styres av Baskerlands regjering.


== Historie ==
I 1931 samlet leder av Det baskiske nasjonalistparti (EAJ-PNV) José Antonio Aguirre nasjonalistiske ordførere i Gernika der forsamlingen under Gernikatreet proklamerte den Baskiske Republikk og dennes rett til selvstyre i et føderalt Spania. Republikken ble kortvarig på grunn av den spanske borgerkrigens utbrudd 17. juli 1936. Aguirre og hans regjering ble tvunget i eksil, men fortsatte arbeidet for et mer selvstendig Baskerland. Regjeringen forble i eksil i USA og ble ledet av Jesús María Leizaola etter Aguirres død i 1960. 
Etter Francisco Francos død i 1975 begynte en forsiktig demokratisering av Spania. I 1978 fikk Spania ny grunnlov godkjent ved folkeavstemning som ledd i demokratiseringen. Mens EAJ-PNV oppfordret folk til å avstå fra å stemme, oppfordret det nye partiet Herri Batasuna baskere om å stemme mot den nye grunnloven. I de baskiske provinsene i Spania stemte 23.5 prosent nei, mens 55 prosent avsto fra å delta.
Senere samme år ble Statuttene om baskisk autonomi vedtatt ved folkavstemming. EAJ-PNV støttet opprettelsen av den autonome regionen Baskerland, mens Batasuna var i mot, dels fordi provinsen Nafarroa var utelatt fra den nye politiske enheten. Den baskiske eksilregjeringen ble ikke oppløst før Statuttene om baskisk autonomi ble vedtatt. Samtidig ble Baskerlands regjering og Baskerlands parlament opprettet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Kurlansky, Mark: The Basque History of the World. Penguin (2001). ISBN 978-0-14-029851-2
Aguirre, José Antonio: Escape Via Berlin - Eluding Franco in Hitler's Europe. University of Nevada Press (1991) ISBN-13: 978-0874171679.


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Basque Autonomous Community – kategori av bilder, video eller lyd på Commons