jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fylkesvei 7

Fylkesvei 7 (Fv7) gikk mellom Trengereid i Bergen og Kollanes i Granvin.
Veien gikk fra Granvin vestover på nordsiden av fjorden forbi Ålvik og Øystese til Norheimsund. Derfra videre vestover over fjellet til Samnanger og over til Trengereiddalen, der den møtte E16.
Før 1. januar 2010 var den del av riksvei 7. Før 1992 var veien Bergen-Nesttun-Granvin en del av vei E68.
I 2015 ble den rasfarlige strekningen forbi Haukanesberget utbedret ved at 2,3 km ny vei i dagen og i tunnel, Folkedalstunellen (1370 meter), ble anlagt. Utbedringen kostet 274 millioner kroner.2019 ble veien erstattet av fylkesvei 49 og fylkesvei 79.


== Nasjonal turistvei ==


== Historie ==


=== Tokagjelet i Kvam ===

Veien gjennom Tokagjelet ble stukket ut rundt 1890, påbegynt i 1903 og åpnet i 1907. Store partier er bygget med håndkraft mens arbeiderne hang i tau i den glatte fjellsiden. Dette ble gjort fordi veien mangler naturlig fundament.
Ny vei med fire tunneler ble tatt i bruk på 1960-tallet. Dette er tunnelene Snauhaugen på 349 meter, Hansagjel på 697 meter, Tokagjel på 408 meter og Fossagjel på 365 meter.
Den 21. desember 2009 fredet Riksantikvaren Tokagjelet sammen med 39 andre veier omtalt i Nasjonal verneplan for veger, bruer og vegrelaterte kulturminner.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Hordaland fylke ===

BergenHardangervegen 

 Middagshaugtunnelen (Fv7) (61 m)

SamnangerSamnangervegen 

 Gullbotn
 Grasdalstunnelen (63 m)
 Hisdalstunnelen (173 m) Raunekleivtunnelen (251 m) Haukanestunnelen (635 m) Hagaåstunnelen (1641 m)
 Straumen bru (Frølandsvatnet, 118 m)
 48Fylkesvei 48 fra Frølandsvatnet mot  Gjermundshamn–Varaldsøy–Årsnes i Kvinnherad
 Frøland bru (Jarlandselva, 25 m) Liarostunnelen (561 m) Mørkhølen
 Fossen Bratte
 Fossenbrattetunnelen (665 m)
 Teigen bru (kommunegrense Teigaelva, 21 m)

Kvam
Uten navn 

 Teigabergtunnelen (423 m)
Kvamskogen  strekningens høyeste punkt, 454 moh.

Tokagjelet
 Fossgjeltunnelen (363 m)
 Tokagjeltunnelen (409 m)
 Hansagjeltunnelen (693 m)
 Snauhaugtunnelen (348 m)Steinsdalsvegen 

 Steinsdalen bru (Steinsdalselva, 43 m)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Spildra skole

Spildra skole kan vise til:

Spildra skole (Kvænangen) i Kvænangen i Troms
Spildra skole (Meløy) i Meløy i Nordland
Spjelkavik skole

Spjelkavik skole kan vise til tre skoler i Ålesund i Møre og Romsdal:

Spjelkavik barneskole
Spjelkavik ungdomsskole
Spjelkavik videregående skole
The Braaid

The Braaid er navnet på et keltisk rundhus fra jernalderen og to norrøne langhus fra rundt 1000-tallet som ligger i sognet Marown på øya Man. Det ligger midtveis mellom hovedstaden Douglas og Foxdale sørenden av øya. Stedet er markert med et grønt skilt ved vegen. Stedet er unikt da det fører sammen bygninger fra jernalderen og vikingtiden ved at de ble benyttet sammen.
Det er antatt at det var steinsirkel på det samme stedet som antagelig går tilbake til neolittisk tid eller bronsealderen. Senere ble det en norrøn gård her hvor det var gode beitemarker og godt klima. Stedet besto allerede av et keltisk rundhus, rundt 16 meter i diameter, bygd i stein og holdt oppe av store stående steiner. Taket har hatt torv støttet oppe av stolper.
De to langhusene hadde forskjell nytte. Det første hadde buete vegger, lik et skip, bygd av stein og torv, men hver ende hadde vegger bygd i tre. Taket ble holdt opp av to rader med stående steiner. Det var ingen adskilte rom innenfor. Det målte rundt 20 ganger 9 meter. Det andre langhuset var et fjøs for kyr og andre dyr. Dette var bygget med mange bås av stein langs nordveggen. Taket var lavt og veggene var ikke kurvet. Bygningen målte 18 ganger 8 meter.
Størrelsen på bolighuset, som var større enn normalen, kan tyde på at dette var mer enn bare en gård. Stedet ble utgravd i 1942 og senere på nytt i 1964.
Ikke langt unna ligger et annet fortidsmonument, vollen Broogh Fort.


== Eksterne lenker ==
The Braaid, Near Douglas, Isle of Man, bilder
The Braaid, Isle of Man Guide
Svelast

Svelast er et tidigere svensk transportfirma, som nå en del av Green Cargo under navnet Green Cargo Road.
Svelast var i mange år eiet av Statens Järnvägar. På oppdrag av Svelast utviklet Kalmar Verkstad Kalmar Terminal.
Fylkesvei 555

Fylkesvei 555 (Fv555) besto av to traséer, disse gikk mellom Torget og Nøstetorget i Bergen sentrum, og mellom Beinastaden i Fjell og Hjellestad i Bergen. En fergeforbindelse er del av veien.
Veien gikk sørover forbi Fjell, Trengereid, Hammarsland og Forland østover til Sund og derfra videre med ferge fra Klokkarvik til Hjellestad. Fergeforbindelsen var del av Fv555.
Før 1. januar 2010 var veien del av riksvei 555 og dannet dermed én sammenhengende trasé.
2019 ble veien erstattet av fylkesvei 5347, fylkesvei 588, fylkesvei 589, fylkesvei 560, og fylkesvei 5218.


== Kommuner og knutepunkter ==

 Bergen
Erstattet av riksvei 555

Riksvei 555 Bredalsmarken
  Sydnestunnelen (384 m, stengt for offentlig trafikk)
 Arm med kryss inne i tunnelen
Europavei 16 Nygårdsgaten × Olav Kyrres gate, Fv271Fylkesvei 271 fra Komediebakken
Europavei 16 Nygårdsgaten × Christies gate
 Fjell
Fjellavegen 

 Sund
 Ferge fra Klokkarvik (35 min, 4-7 turer/dag)
 via Lerøyna
 via Bjelkarøyna
 Bergen
 til Hjellestad (artikkel)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Fergeinfo Klokkarvik-Hjellestad
Slettnes naturreservat

Slettnes naturreservat er et naturreservat i Gamvik kommune, Finnmark. Naturreservatet ligger på Nordkynhalvøya, på en av de få ubebodde kystslettene på Finnmarkskysten, og har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
Reservatet ble opprettet i 1996 for å bevare et særpreget, lavtliggende strand- og heilandskap. 
Den flate kystsletta skiller seg markert ut fra fjellterrenget ellers på Nordkynhalvøya. Her er mange vann og partier med myr og vierkratt som utgjør hekke- og rasteplass for et stort antall vade- og andefuglarter.
Vegetasjonen er preget av arter som lenger sør er knyttet til fjellet: fjellsmelle, rødsildre, reinrose, starr, lyngarter, moser og lav. Langs bekkesidene vokser tette bestander av sibirgressløk. I overgangen myr/vann står et belte av elvesnelle og nordlandsstarr. Over store deler av området vokser nyserota. 
Det er observert 96 fuglearter med en viss regelmessighet, 53 av disse er regelmessig hekkende. Området er viktig som rasteområde for trekkfugl og som hekkeområde for vadere, måsefugler og ender. Slettnes er et av de viktigste områdene for vadefugl i Norge og Skandinavia. Bestanden av tyvjo er Norges største.
Reservatet besøkes regelmessig av fugleforskere, og oberservasjoner herfra inngår i internasjonale studier av vadefugler. 


== Eksterne lenker ==
(no) Slettnes naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
The Willy Wonka Candy Company

The Willy Wonka Candy Company var et varemerke for søtsaker eiet av Nestlé. Varemerket var brukt under lisens fra rettighetshaverne til Roald Dahls Charlie og sjokoladefabrikken, der varemerket var hentet fra. Nestlé brukte varemerket på en serie søtsaker i Nord-Amerika, Storbritannia, Irland, Australia og New Zealand.
Varemerket Willy Wonka har sin historie tilbake til 1971, da det Chicago-baserte firmaet Breaker Confections lisensierte Willy Wonka-navnet for å selge produkter knyttet til filmen Charlie og sjokoladefabrikken. De første søtsakene under Willy Wonka-navnet ble imidlertid først produsert i 1976. I 1980 endret Breaker Confections navn til Willy Wonka Brands. Nestlé kjøpte selskapet i 1988.
I midten av 2015 ble Willy Wonka merket droppet av Nestlé til fordel for spesielle "throwback" innpakninger, før de til slutt døpte hele varemerket til "Nestlé Candy Shop". Godteri som tidligere  ble produsert under merket  Willy Wonka er nå under merket Nestlé. 

		


== Eksterne lenker ==
The Willy Wonka Candy Company
Broogh Fort

Broogh fort er et navn som er gitt til en menneskeskapt høyde som ligger i nærheten av Santon på den sørlige delen av øya Man.
Den kunstige vollen som er flat på toppen kan minne om et keltisk rundhus fra de første århundrene e.Kr., om det ikke var for konsentriske voller og vollgraver (nå delvis erodert bort) som omga høyden. Vollen minner derfor om levningene etter en primitiv borg av type motte-and-bailey. Det antas at den er bygd fra rundt 1100-tallet. Dens diameter er på 20 meter. På sørøst siden går den bratt 3 meter ned med en 3,5 meter bred og 2,2 meter dyp vollgrav. I det ytre er ingen spor etter en borgmur, men vollen har aldri blitt arkeologisk gransket.En spekulasjon har fremmet at dette var den ene av i alt tre borger som kong Magnus Berrføtt fikk bygd på Man. De to andre festningene, en på St Patrick’s Isle og en i sørenden av øya, antagelig i Castletown er dog bekreftet i historiske kilder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Broogh Fort, Isle of Man Guide
The Broogh, bilder
Stalsberg skole

Stalsberg skole kan vise til:

Stalsberg skole (Modum) i Modum i Buskerud
Stalsberg skole (Skedsmo) i Skedsmo i Akershus
Riksvei 562

Riksvei 562 (Rv562) gikk mellom Nøstetorget og hurtigbåtterminalen i Bergen.
Før 1. januar 2010 var fylkesvei 562 del av veien. Per oktober 2013 er veien kommunal vei Kv4915 i Bergen.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Hordaland fylke ===

BergenRiksvei 555 Nøstetorget
Endepunkt hurtigbåtterminalen
Stangeland skole

Stangeland skole kan vise til:

Stangeland skole (Sandnes) i Sandnes i Rogaland
Stangeland skole (Sola) i Sola i Rogaland
Stangeland ungdomsskole i Karmøy i Rogaland
Koloskopi

Koloskopi (også feilaktig kalt kolonoskopi) er en metode for å undersøke tykktarmen (lat. colon) med et koloskop, som er en bøyelig fiberoptisk slange som føres inn i tarmen. Man kan da inspisere tarmens innside, og overføre bilder fra kroppens indre til en TV-skjerm.
De vanligste grunnene for en koloskopi-undersøkelse er mistanke om kreft, polypper og betennelsestilstander (inflammatorisk tarmsykdom).  Undersøkelsen krever at tarmen er godt tømt før undersøkelsen.  I noen tilfeller føres koloskopet (spesialvideokameraet) også noen centimeter opp i siste del av tynntarmen (terminale ileum).  Vurderingen av tarmen skjer ut fra videobildet og fra vevsprøver (biopsier) som tas på ulike steder i tarmen.  
Undersøkelsen utføres (i Norge) som oftest uten bruk av avslappende eller smertestillende medikament.  Undersøkelsen gjøres daglig ved de aller fleste norske sykehus og også noen private laboratorier.
Strand skole

Strand skole kan vise til:

Strand oppvekstsenter i Hitra i Sør-Trøndelag
Strand skole (Sortland) i Sortland i Nordland
Strand barne- og ungdomsskole i Osen i Sør-Trøndelag


== Se også ==
Stranda skole
Stabbursnes naturreservat

Stabbursnes naturreservat er et naturreservat i Porsanger kommune, Finnmark. Stabbursneset er et stort elvedelta av sand og grus som Stabburselva har skylt ut i Porsangerfjorden, og reservatet har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler. Den sentrale delen av naturreservatet er Valdak­myra. På myr- og strandområdet ved Valdak­myra er det forbudt å ferdes i tiden fra 1. mai til 30. juni og fra 10. august til 20. september.
Reservatet ble opprettet i 1983 for å bevare et område med velutviklet havstrandvegetasjon. 
Det finnes store, flate strand- og fjærearealer både nord og sør for selve neset. Sjøen utenfor er svært grunn, og det indre av Porsangerfjorder er et av de viktigste våtmarkshabitatene for fugler i Norge, med sitt system av store strand-, fjære- og gruntvannsområder, elveutløp, holmer, sund og tidevannsstrømmer. De store flatene med strandeng (leirstrandvegetasjon med plantearter som tåler salt) er det mest karakteristiske ved området, med mange arktiske plantearter og plantesamfunn. 
Både ender, gjess og vadere finnes her. Ender bruker området til myting om sommeren, ærfugl overvintrer her, mens flere ulike arter raster her under vår- og høsttrekkene: krikkand, stokkand, brunnakke, sædgås og dverggås. Særlig bemerkelsesverdig er det store antallet polarsniper, flokker på 30 000 individer er observert under trekket.
Stabbursdalen nasjonalpark ligger i nærheten av reservatet. 


== Eksterne lenker ==
(no) Stabbursnes naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Innvorda

Innvorda er en bygd i nordre del av Flatanger i Trøndelag.Navnet kan ha sammenheng med den tilgrensende bygda Utvorda; de to kan ha vært én gård i tidligere tider, og navnet kan knyttes til varden på Vordfjellet.Veiforbindelse gjennom Statland i nabokommunen Namdalseid.


== Referanser ==
U.S. Agency for International Development

U.S. Agency for International Development (USAID) er en amerikansk føderal etat som har ansvar for det meste av landets ikke-militære utviklingshjelp. Opprettelsen av etaten skjedde i forbindelse med Marshall-planen og gjenoppbyggingen av Europa etter andre verdenskrig. Etaten ledes av en direktør som utnevnes av USAs president med Senatets godkjennelse. USAID er ikke underlagt noe departement, men USAs utenriksminister gir generelle politiske føringer for hvordan bistandsmidlene skal benyttes.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) United States Agency for International Development – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Tanamunningen naturreservat

Tanamunningen naturreservat er et naturreservat i Tana kommune, Troms og Finnmark. Naturreservatet omfatter et elvedelta ved Tanaelvas utløp, og har siden 2002 status som ramsarområde, på grunn av sin betydning for trekkfugler.
Reservatet ble opprettet i 1991 for å ta vare på et stort og særpreget deltaområde med internasjonal betydning som raste- og oppholdsområde for våtmarksfugl. Området omfatter Nord-Norges største sammenhengende strandenger og en interessant elvestrandvegetasjon. 
Under hver flom transporterer Tanaelva store mengder løsmasser som avsettes i sandbanker ned mot munningen. Tanamunningen er det største deltaområdet i landet som ikke er påvirket av større inngrep, og det mest dynamiske av slike system i Norge. Deltaområdet har stor næringsproduksjon og brukes til myting, overvintring og som rasteplass under vår- og høsttrekk av en rekke arter våtmarksfugler. Det er registrert 19 andearter, 5 gåsearter, 22 vadefuglarter, 14 måsefuglarter og flere andre våtmarksfugler. Særlig er området viktig som rasteplass for laksand. Det er registrert inntil 27.000 individer på én gang; hanner som trekker til Finnmarkskysten etter parring, og som samles i Tanamunningen før trekket sørover.


== Eksterne lenker ==
(no) Tanamunningen naturreservat i Miljødirektoratets nettsted Naturbase
Fylkesvei 587

Fylkesvei 587 går mellom Indre Arna og Nesttun i Bergen.
Før 1. januar 2010 var veien del av riksvei 580.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Vestland fylke ===

Bergen


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv580
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Rafael Gratsj

Rafael Davidovisj Gratsj (russisk: Рафаель Давидович Грач; født 6. august 1932 i Kirov, død 28. juli 1982) var en sovjetisk skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo, 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.
Gratsj vant en olympisk bronsemedalje under vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Han kom på andreplass på 500 meter skøyter, bak sin landsmann Jevgenij Grisjin.
Fire år senere, under vinter-OL 1960 i Squaw Valley ble han nummer tre på 500 meter, bak Jevgenij Grisjin og amerikanske Bill Disney. 


== OL-medaljer ==
1956  Cortina -  Sølv i hurtigløp på skøyter, 500 meter  Sovjetunionen
1960  Squaw Valley -  Bronse i hurtigløp på skøyter, 500 meter  Sovjetunionen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Rafael Gratsj – Olympics.com 
(en) Rafael Gratsj – Olympic.org 
(en) Rafael Gratsj – Olympedia 
(en) Rafael Gratsj – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Rafael Gratsj – Speedskatingbase.eu 
(en) Rafael Gratsj – SpeedSkatingNews.info 
(en) Rafael Gratsj – SpeedSkatingStats.com 
(en) Rafael Gratsj – TheSports.org
Riksvei 426

Riksvei 426 (Rv426) går mellom Krossmoen og Nordsjøterminalen på Eigerøya i Eigersund.
Før 1. januar 2010 var fylkesvei 42 del av veien.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen riksvei 42., fra 2020 var betegnelsen riksvei 421. Per oktober 2021 har den fått vegnummer Rv426.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Rogaland fylke ===

EigersundKrossmoveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Rv42
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Sverre Stallvik

Sverre Stallvik (født 11. oktober 1927 i Trondheim, død 7. mars 2015 samme sted) var en norsk skihopper som representerte Byåsen IL.
Han vant hopprennet i Svenska Skidspelen i 1950 og ble nummer 2 i 1953. I Holmenkollrennet ble han også nummer 2 i 1953. I VM i Falun i 1954 ble han nummer 17. Han ble norgesmester på Voss i 1955.
Han deltok i Hoppuka 1955/56, men reiste i likhet med resten av det norske laget hjem etter to renn for å trene til OL i Cortina d'Ampezzo. Han ble nummer 8 og 16 i Oberstdorf og Garmisch-Partenkirchen. I OL 1956 ble han nummer 9.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 121-122, 334-341
Jens Jahn, Egon Theiner: Enzyklopädie des Skispringens. AGON Sportverlag, Kassel 2004. ISBN 3-89784-099-5, s. 157


== Eksterne lenker ==
(en) Sverre Stallvik – Olympedia 
(en) Sverre Stallvik – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Sverre Stallvik – FIS (skihopping) 
Byåsen IL Hopp-kombinert Hall of Fame
Svenska Skidspelen: Pristagare i Svenska Skidspelen Arkivert 24. september 2015 hos Wayback Machine.
Misjon sui iuris

En misjon sui iuris (latin missio sui iuris, «misjon med egen rett») er en organisasjonsstruktur i den katolske kirke. Den brukes i misjonsområder og ledes vanligvis ikke av en biskop, men av en prest som er direkte utsendt av Den hellige stol. Når antallet katolikker i området øker, kan misjonen bli opphøyet til et apostolisk prefektur.
Norge ble etter reformasjonen del av de nordiske misjoner, og utgjorde fra 1868 til 1869 en egen misjon sui iuris (Missio sui iuris Norvegiae), hvorpå den ble et apostolisk prefektur. I 1931 ble to ytterligere misjoner sui iuris opprettet for Midt- og Nord-Norge. De to sistnevnte ble opphøyet til apostoliske prefekturer i 1944.
For tiden har den katolske kirken ni misjoner sui iuris på verdensbasis:

Afghanistan (immediat)
Aserbajdsjan (immediat)
Caymanøyene (underlagt Kingston erkebispedømme på Jamaica)
St. Helena (immediat)
Tadsjikistan (immediat)
Tokelau (underlagt Apia erkebispedømme på Samoa)
Turkmenistan (immediat)
Turks- og Caicosøyene (underlagt Nassau erkebispedømme på Bahamas)
Tuvalu (underlagt Apia erkebispedømme på Samoa)


== Eksterne lenker ==
Fullstendig liste over og informasjon om alle nåværende misjoner sui iuris (engelsk)
Toivo Salonen

Toivo Kostia «Topi» Salonen (født 21. mai 1933 i Pälkäne, død 28. oktober 2019 i Muhos) var en finsk skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker 1952 i Oslo, 1956 i Cortina d'Ampezzo, 1960 i Squaw Valley og 1964 i Innsbruck.
Salonen vant en olympisk bronsemedalje under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo. Han kom på tredjeplass på 1 500 meter skøyter, 0,8 sekunder bak sovjetiske Jevgenij Grisjin og Jurij Mikhajlov som begge ble olympiske mestere med tiden 2.08,6.


== Personlige rekorder ==


== Referanser ==


== Litteratur ==
Järvinen, Lauri (2009). Toivo Salonen. ISBN 9789519885421. 


== Eksterne lenker ==
(en) Toivo Salonen – Olympics.com 
(en) Toivo Salonen – Olympic.org 
(en) Toivo Salonen – Olympedia 
(en) Toivo Salonen – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Toivo Salonen – Speedskatingbase.eu 
(en) Toivo Salonen – SpeedSkatingNews.info 
(en) Toivo Salonen – SpeedSkatingStats.com 
(en) Toivo Salonen – TheSports.org 
(en) Toivo Salonen på www.isu.html.infostradasports.com
Dune de Pilat

La Dune de Pilat er den største sanddyna i Europa. Den ligger i La Teste-de-Buch i området ved Arcachonbukta i Frankrike, 60 km fra Bordeaux. Sanddynen er dannet ved at sand fra den lokale stranden tørker ut i sola og blir blåst innover av vind fra havet.
Pilat staves noen ganger Pyla, som er navnet på den nærmeste byen, Pyla-sur-Mer, som ligger i kommunen La Teste-de-Buch i departementet Gironde.


== Størrelse ==
Sanddyna er ca. 60 000 000 m³, og er omkring 500 m bred (fra øst til vest) og 3 km lang (fra nord til sør). Høyden er jevnt stigende fra stranden og når sin høyeste høyde på 107 meter over havet før den skrår bratt ned mot skogkanten.


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Dune du Pilat – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Webside på engelsk om sanddyna
Oleg Gontsjarenko

Oleg Georgijevitsj Gontsjarenko (russisk: Олег Георгиевич Гончаренко; født 18. august 1931 i Kharkov i Ukraina, død 16. desember 1986) var en sovjetisk skøyteløper som deltok i de olympiske vinterleker 1956 i Cortina d'Ampezzo, Italia, 1960 i Squaw Valley, USA og 1964 i Innsbruck, Østerrike.
Gontsjarenko vant to olympiske bronsemedaljer i hurtigløp på skøyter under Vinter-OL 1956 i Cortina d'Ampezzo, Italia. Han kom på tredjeplass på både 5 000- og 10 000 meter, på 5 000 meter bak sin landsmann Boris Sjilkov og svenske Sigvard «Sigge» Ericsson og på 10 000 meter også denne gang bak Sigvard «Sigge» Ericsson samt norske Knut «Kupper'n» Johannesen.
Gontsjarenko vant allround VM tre ganger 1953, 1956 og 1958.


== Se også ==
Liste over flaggbærere for Sovjetunionen under OL


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bjørnsen, Knut (1932–2008) og Jorsett, Per (1920–) (1971). «Oleg Gontsjarenko – Jevnhetens mester». Skøytesportens stjerner. Oslo: Cappelen. s. 105–108. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link) [Tilgang for norske IP-adresser / Digitalisert på Bokhylla.no av Nasjonalbiblioteket.]


== Eksterne lenker ==
(de) Oleg Gontsjarenko – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Oleg Gontsjarenko – Olympics.com 
(en) Oleg Gontsjarenko – Olympic.org 
(en) Oleg Gontsjarenko – Olympedia 
(en) Oleg Gontsjarenko – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Oleg Gontsjarenko – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Oleg Gontsjarenko – Speedskatingbase.eu 
(en) Oleg Gontsjarenko – SpeedSkatingNews.info 
(en) Oleg Gontsjarenko – SpeedSkatingStats.com 
(en) Oleg Gontsjarenko på www.ISU.html.infostradasports.com sine nettsider. (distanseresultater)
(en) Oleg Gontsjarenko på The-Sports.org (noen resultater)
(no) Oleg Gontsjarenko i Store norske leksikon
Riksvei 444

Riksvei 444 (Rv444) går mellom Soma og Ganddal godsterminal i Sandnes.
Før 1. januar 2010 var fylkesvei 44 del av veien.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen riksvei 44.


== Kommuner og knutepunkter ==


=== Rogaland fylke ===

Sandnes (Strekningen mellom E39 og Soma rundkjøring er motorvei)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Rv44
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Billy Burke

William Albert «Billy» Burke (født 25. november 1966 i Bellingham i Washington) er en amerikansk skuespiller. Han er mest kjent for sine roller som Charlie Swan i filmen Twilight fra 2008, og i oppfølgerne The Twilight Saga – New Moon fra 2009, The Twilight Saga – Eclipse fra 2010, The Twilight Saga: Breaking Dawn - Part 1 og The Twilight Saga: Breaking Dawn - Part 2 fra 2011.
Han fikk rollen som Gary Matheson i den andre sesongen av TV-serien 24. I 2001 fikk han en rolle i filmen Fanget i mørket. I 2011 spilte han mot Amanda Seyfried og Gary Oldman i filmen Red Riding Hood.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Billy Burke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Billy Burke på Internet Movie Database 
(sv) Billy Burke i Svensk Filmdatabas 
(da) Billy Burke på Filmdatabasen 
(da) Billy Burke på Scope 
(fr) Billy Burke på Allociné 
(en) Billy Burke på AllMovie 
(en) Billy Burke hos Rotten Tomatoes 
(en) Billy Burke hos The Movie Database