Hans Mollø-Christensen

Hans Toralv Mollø-Christensen (født 14. juli 1912, død 18. desember 1971) var en norsk arkitekt. 


== Utdannelse og læretid ==
Han hadde utdanning fra Statens håndverks- og kunstindustriskole og studerte ved Bauhaus i Berlin i 1933  og var en av tre norske elever på arkitektur- og designskolen. Som assistent praktiserte han hos ulike arkitekter i perioden 1933-45. Fra 1935 under arkitekt Arne Korsmo, hos Korsmo & Knutsen, og senere arkitektene Nils Holter og Ole Øvergaard. 


== Arkitektonisk virke ==
I 1946 etablerte han eget kontor sammen med arkitekt Odd Gengenbach. De arbeidet hovedsakelig med boliger oppført i tre. Mollø-Christensen mottok flere arktekturpriser, alene og i samarbeid med Gengenbach.
I 1946 vant Mollø-Christensen og Odd Gengenbach konkurransen om utbyggingsplan for Eiksmarka. Frem til slutten av 1950-årene ble Eiksmarka-området bygget ut, og ble den første drabantbyen utenfor Oslo. På området ble oppført ene- og tomannsboliger, rekkehus og blokker for ca 6000 personer. Tanken var at stedet skulle fungere som en selvstendig enhet, med kjøpesenter, skole, kirke og grøntområder. Hans Mollø-Christensen flyttet selv til et av husene han tegnet i Eiksmarka. Sammen med Gengenbach tegnet han også Dieselgården for Norsk Scania Vabis, Drammensveien 159. Han var formann i Norsk Byplanforbund i perioden 1949–1950. Mollø- Christensen mottok Erik Glosimodts legat for arkitekter for 1950. Gengenbach og Mollø-Christensen skilte lag på slutten av 1950-årene, og Mollø-Christensen startet eget kontor. Han var medlem av Trygve Lies produktivitetskomité, 1951, og var med på en lengre studiereise til USA. Studiereisens formål vare å se nøyere på storskalautbygging av småhus, spesielt med tanke på byggematerialer og rasjonalisering av arbeidet på byggeplassen. På bakgrunn av studiereisen ble det høsten 1954 oppført tretten eneboliger og ett rekkehus med seks leiligheter i Niels Leuchs vei og Bekkegrenda på Eiksmarka. I alle husene ble det brukt ulik fundamentering, for å finne ut av hva som fungerte best i norsk klima. 
Mollø-Christensen tegnet også Steinerskolen på Hovseter, som stod ferdig i 1962.Fra midten av 1965 og utover var Mollø-Christensen arkitekt bak en rekke generalplaner i flere kommuner i Norge. Han var med på å utarbeide den første generalplanen som ble godkjent i Norge, Generalplan for Lier. Han arbeidet også med generalplaner for Kristiansand, Askim, Kolbotn, Drøbak og mange andre steder i Norge. 
Et eksempel på oppføring av et større boligfelt med stor grad av rasjonalisering på byggeplassen er Heerfeltet på Heer utenfor Drøbak. Dette er et boligfelt med 120 rekkehus, Heerfeltet, i 1965-1967, i samme periode ble Kantorfeltet i Ingierkollveien ved Kolbotn oppført. I samme periode ble leiligheter med bilbås på Jongskollen i Sandvika oppført. I Kristiansand stod han bak noen av de første norske H-formede høyblokkene med sentralfyr og heis. Tre slike blokker ble oppført i Suldalsveien og Gamle Mandalsvei i Suldalen. På Lund i Kristiansand stod han også for utformingen av stjerneblokka, et ti etasjes høyhus med en rekke tekniske løsninger som var uvanlige for tiden.Mollø-Christensen var spesielt opptatt av den praktiske oppføringen av byggene, og benyttet blant annet aluminiumsplater på fasadene i mange bygg. 
På Skarpsno i Oslo er boligkomplekset Fredrik Stangs gate 6-8-10-12, oppført 1972, et av hans sist oppførte boligprosjekter.


== Familie ==
Han var sønn av Aksel Christian Mollø-Christensen og Benny Næss Strand. I 1939 giftet han seg med Abel Marie Schwartz Ottesen (1911–1955). Han hadde en søster, Erna Havig (f. 1911).


== Referanser ==