jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Paul Knudsen Gaasø

Paul Knudsen Gaasø (født 4. april 1820 i Sandøy, død 25. januar 1872) var Sandøys første ordfører og sentral i løsrivelsen av øykommunen fra Aukra. På 1860-tallet vokste det fram en løsrivelsesbevegelse på det lille øysamfunnet. Under ledelse av Gaasø krevde øybefolkningen løsrivelse fra Aukra. En sommerdag i 1866 dro derfor Gaasø til det kongelig hoff i Stockholm. Pauls medbrakte papirer, blant annet et fra soknepresten i Aukra, og ble tatt godt imot. 1. januar 1867 ble Sandøy, med kongelig underskrift, et eget herred. 


== Bakgrunn og oppvekst ==
Paul ble født på Toregarden på Sandøy i 1819. Foreldrene var Knut Pedersson og Nille Jonsdotter. Moren fikk retten til to bruk på øya, så Paul fikk det ene og den yngre broren Jonas fikk det andre. På Sandøy var det trangt, så på et eller annet vis klarte Paul å få hele Gåsøya i bytte mot det ene bruket. I 1858 flyttet Paul til den sistnevnte øya, og han fikk dermed det nye etternavnet Gaasø.


== Løsrivelsen fra Aukra ==
Folk på Sandøy hadde lenge ønsket å bli utskilt fra Aukra. Mange mente at herredet var for stort; folk reiste rundt i små ro- og seilbåter, og i dårlig vær ville det være umulig å komme seg på møter i formannskapet og herredsstyret. Det hendte flere ganger at saker var avgjort før folk fra øykommunen hadde rukket å komme frem, og det var sjelden i øybeboernes favør. Flere søknader med begrunnelser til tross, daværende amtmannen Arveschoug var innbitt motstander av at Sandøy skulle bli selvstendig. Øybeboerne ble da enig om å sende en mann med fullmakt til kong Karl IV i Stockholm, og de valgte da Paul Knudsen Gaasø. Forfatteren Edvard Os beskriver hvordan folk så på ham:

Han var halden for den fremste her ute i mangt og mykje, skreiv godt for seg, var tenksam, greimælt, kunnskapsrik og klok. Og så var han ikkje plaga av mindremannskjensla som var så vanleg mellom bondefolk den gongen, når dei stod framfor embets- og overklassefolk. 


== Referanser ==


== Kilder ==
Os, Edvard (1961). Sandøy i Romsdal. 1. Molde. s. 13-15, 48-49, 86.
Jakob Sauers hus

Jakob Sauers hus i Västerlånggatan 29 i Gamla stan, Stockholm, ble bygd på 1300-tallet og ombygd på 1600-tallet. Huset ble endret i 1780 av arkitekt L. Kolmodin, og igjen endret i 1889. Fasaden har store utstillingsvinduer med støpejernskolonner fra ombyggingen på 1890-tallet.


== Kilder ==
Stockholms Byggnader – ISBN 91-518-1125-1
Palmstedts hus

Palmstedts hus ligger i Västerlånggatan 27, i Iris-kvartalet i Gamla stan i Stockholm. Bygningen ble oppført 1801-1805 og er oppkalt etter arkitekten Erik Palmstedt.

Bygningen skulle inneholde Palmstedts egen bolig, som han tegnet inn over butikkene i den høye sokkeletasjen. Da Palmstedt døde i 1803 var huset ennå ikke ferdig. Her ble fire eldre eiendommer slått sammen (noe som framgår av inskripsjonen over portalen), og ble utformet av Palmstedt i nyklassisk stil. Huset har fem etasjer og to loftsetasjer. Fasaden mot Västerlånggatan har ni vindusakser, en høy rustikk sokkel og en dominerende portal flankert av to støpejernssøyler i dorisk stil. Fasaden mot Prästgatan er betydelig enklere utformet.
Midtpartiet framheves ytterligere ved et lite framstikk i fasaden og følges opp av et vannbrett og en utkraget vindusomramming i de to neste etasjene. Palmstedts bolig var ment å ligge som mesanin innenfor sokkelens høyde og strakte seg i sideretning forbi portalen og ut mot baksiden og Prästgatan. Fasaden har framdeles i praksis samme utforming som da Palmstedt tegnet den. På den tiden ble lokalene brukt av fire forretninger, hvorav to hadde inngang fra et felles portrom.Palmstedts egen etasje kunne nås via ett trappehus både fra Västerlånggatan og fra Prästgatan. Boligen bestod av soverom, forkammer, stue og et større rom mot Västerlånggatan og fire mindre rom samt kjøkken mot Prästgatan. I den mørke indre delen planla han garderober, spiskammer (med inngang fra kjøkkenet) og gang.
Erik Palmstedts fasadetegning er signert av ham med følgende påskrift: Dessin till Bebyggande af Tomten Nr 18, 21, 29, 30 uti Quarteret Iris emellan Westerlång- och Prästgatan belägen sedan de nu därstädes stående gamla husen afrifna blivit. Stockholm d: 16. Mars 1801.


== Annet ==
På ytterveggen er det satt opp et skilt som markerer grensen mellom Uppland og Södermanland med teksten: UPLANDz och SUDERMANNALANDz SKILLNAD.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Andersson, Henrik O.; Bedoire, Fredric (1977) [1973]. Stockholms byggnader: en bok om arkitektur och stadsbild i Stockholm (3). Stockholm: Prisma. Libris 7406664. ISBN 91-518-1125-1
Hultin, Olof; Österling, Ola; Perlmutter, Michael (2002) [1998]. Guide till Stockholms arkitektur (Andre opplag). Stockholm: Arkitektur Förlag. Libris 8465772. ISBN 91 86050-58-3


== Eksterne lenker ==
(en) Palmstedts hus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Järntorget (Stockholm)

Järntorget er en historisk plass og et torg i den søndre delen av Gamla stan i Stockholm. Her møtes Väster- og Österlånggatan. Navnet minner om den jernhåndtering som fantes her fram til 1662.


== Historikk ==

Det eldste sikre belegg for navnet Jerntorget (Jerntorgith) er fra 1489. Navnet henger sammen med at torget var opplagsplass for jern, som for eksport ble fraktet vannveien fra havner i Mälaren til hovedstaden. Tidligere hadde torget blitt brukt til lagring av korn og ble da kalt for Korntorget (Korntorgh) (se Kornhamn). Siste gangen torget benevnes som Korntorget er 1513. På torget stod byens offisielle jernvekt, som i 1662 ble flyttet til Järngraven på Södermalm.Ved Järntorget bygde Riksbanken, da Rikets Ständers Bank, 1675–1672 Södra Bankohuset. Arkitekt var Nicodemus Tessin d.e., og det var en av de første bygningene i Nord-Europa som ble oppført direkte til bankformål. Riksbanken flyttet i 1906 til Helgeandsholmen og i dag ligger Statens fastighetsverk her. 
På fortauet utenfor huset står en statue som forestiller Evert Taube, skapt i 1985 av skulptøren Karl Göte Bejemark. Plassen er passende, siden Taubes stamkro Den gyldene freden ligger bare et tyvetall meter herfra. Ved Järntorget ligger også Sundbergs konditori, som ble grunnlagt i 1785 og kaller seg Stockholms eldste. Midt på torget står Järntorgspumpen, en av Stockholms få gjenværende offentlige pumper, dog ikke lengre i funksjon.


== Bilder ==

		
		
		
		


== Bygninger i utvalg ==
Södra Bankohuset
Norra Bankohuset


== Se også ==
Gater og torg i Gamla stan
Medusa-kvartalet
Narcissus-kvartalet
Trivia-kvartalet


== Referanser ==


== Litteratur ==
Stahre, Nils-Gustaf; Fogelström, Per Anders (1986). Stockholms gatunamn: innerstaden. Monografier utgivna av Stockholms stad (återtryck av del av 1:a upplagan). Stockholm: Liber/Allmänna förlaget. side 40. Libris 7269073. ISBN 91-38-90777-1


== Eksterne lenker ==
(en) Järntorget, Stockholm – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 

(sv) Stockholmskällan har multimedia som gjelder Järntorget (Stockholm)
Veikirke

Veikirke er en kirke som 

ligger i nærheten av en trafikkert vei
har åpent minst tre uker om sommeren, minst fem dager i uken og minst fem timer pr. dag
har vertskap og enkel servering
tilbyr informasjonsmateriell
har tilgang på toalettI Norge er det 50 veikirker, og i tillegg er flere hundre kirker åpne utenom vanlig åpningstid.


== Eksterne lenker ==
Veikirke Norge (arkivert)
Bath and Wells bispedømme

Bath and Wells bispedømme er et bispedømme i den engelske kirke innen provinsen Canterbury. Bispedømmet ligger i England
Bispedømmet dekker det seremonielle grevskapet Somerset og et lite område i Dorset. Det episkopale setet til biskopen av Bath and Wells er i Wellskatedralen i den vesle byen Wells i Somerset. 
Før den engelske reformasjonen var bispedømmet katolsk.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Diocese of Bath and Wells – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Wellskatedralen

Wellskatedralen er en katedral innen den engelske kirke plassert i Wells i Somerset‚ England. Katedralen er setet til biskopen av Bath and Wells som bor i det nærliggende Bishop's Palace, Wells. 
Wellskatedralen har blitt beskrevet som «den mest poetiske av de engelske katedraler» og ble bygd mellom 1175 og 1490. Store deler av byggverket er i engelsk-gotisk stil. I den østlige fasaden er mye opprinnelig glass bevart, noe som er ganske sjelden i England. Eksteriøret har en engelsk-gotisk stil over seg og det finnes også et stort tårn plassert i midten av katedralen. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Wells Cathedral – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Lutein

Lutein er et næringsstoff i familien karotenoider; i denne familie tilhører lutein xantofyllene. 
Ifølge nyere forskning kan lutein beskytte mot grå stær og kanskje til og med mot aldersrelatert makuladegenerasjon (AMD), sykdommer som begge angriper den gule flekken i øyet. Både lutein og stoffets nære slektning zeaxantin finnes naturlig i øyets gule flekk. Forskerne tror også at disse stoffene beskytter øyets netthinne gjennom å absorbere skadelig, blått lys. 
Den aller beste kilden til både lutein og zeaxantin er grønnkål, men samme karotenoider finns også i andre fargesterke grønnsaker; spinat, brokkoli, mais og erter.
Lutein brukes også som fargestoff i næringsmidler og har da E-nummer E 161 b.


== Kilder ==
Mikrogram per 100 gram næringsmiddel:
Epikantisk fold

Den epikantiske fold, epikanthus eller mongolske hudfold er en fold av hud som strekker seg fra øvre øyelokk til neserota, og dekker øyeeplet. Den gir øynene et mandelformet utseende. Folden kan delvis skjule øyevippene og i folkeslag med utpreget fold forekommer det en del reduksjon av folden ved plastisk kirurgi som et antatt skjønnhetsfremmende inngrep. Hudfolden finnes hos flere folkeslag som kapoidene, noen indianere og en del fra Madagaskar, polynesiere, mikronesere, indianere, men forbindes først og fremst med individer i Øst-Asia, Sørøst-Asia og Sentral-Asia. Folden har vært brukt som et sentralt kjennetegn ved den antatte mongolske rase og det har vært lansert teorier om at folden utviklet seg som svar på naturforholdene i kalde deler av Asia. I Finland finnes det en del innbyggere med epikantisk fold.
Hos folkeslag der den epikantiske hudfold ikke forekommer naturlig, vil den oppfattes som et symptom på Down syndrom. Folden kan være en indikasjon på Cri-du-chat-syndromet, Zellwegers syndrom, Trisomie 9, Noonans syndrom (Turner-like-syndrom), Turners syndrom, Williams syndrom, De-Grouchy-syndromet, C-syndromet, Blepharophimose-Ptosis-Epicanthus-inversus-syndromet (BPES), Potters syndrom (renofaciale dysplasi), føtalt alkoholsyndrom og Smith-Lemli-Opitz-syndromet.


== Andre faktorer ==


=== Alder ===
Mange fostre mister sitt epikantisk fold etter tre til seks måneder i svangerskapet. Epikantisk fold kan være synlig blant alle småbarn og spesielt før nesebroen har fått utviklet seg fullt ut.


=== Medisinsk tilstand ===
Epikantisk fold er funnet som et medfødt avvik. Medisinske tilstander gjør at nesebroen ikke modnes og projiseres. 60% av de med Down Syndrom (trisomi 21) har epikantisk folder. I 1862 klassifiserte John Langdon Down det som i dag kalles for Downs syndrom. Tidligere brukte han ordet mongoloid for tilstanden. Begrepet "mongoloid" ble etter hvert utbredt brukt som skjellsord eller i nedsettende betydning som et uttrykk for at den som ytret seg anså den omtalte som mindre intelligent. På 1970-tallet begynte selve betegnelsen «mongoloid» derfor å gå ut av bruk som karakteristikk i forbindelse med medisinske tilstander, til det i dag helt er forlatt i den seriøse legevitenskapen.


== Evolusjonær funksjon ==
Folden er ofte assosiert med et større nivå av fettavsetning rundt øyeeeplet. Fettvevet sies å gi større isolasjon til øyet og bihulene mot kulde, spesielt fra iskald vind som gir tilpasning til et kaldere klima. Det er postulert at 
folden kan være en beskyttelse mot snøblindhet. Selv om utseendet i Sørøst-Asia kan skyldes avstamning fra forfedre som levde i et kaldt klima, kan ikke samme forklaring gjelde for afrikanske grupper som har denne folden. For de afrikanske gruppene er folden blitt knyttet opp til å gi beskyttelse for øyet mot sterkt ultrafiolett lys som er til stede i ørken- og halvørkenområder.


== Etnogeografisk distribusjon ==

Det er en svensk slalåm-kjører, Jens Byggmark som er født med delvis epikantisk fold.


== Referanser ==
Letter to a Christian Nation

Letter to a Christian Nation er en religionskritisk bok av den amerikanske forfatteren Sam Harris.
Boken kom ut i september 2007. Den er skrevet i brevs form, rettet mot amerikanske kristne. Mens The End of Faith i stor grad kritiserte islam, er Letter to a Christian Natiom en kritikk av amerikansk kristendom, både i moderat og fundamentalistisk manifestasjon.


== Mottakelse ==
Boken kom inn på New York Times' bestselgerliste på syvendeplass i oktober 2006I ettertid har flere bøker blitt skrevet i respons til boken, blant annet:

Letter from a Christian Citizen av Douglas Wilson
Letter to a Christian Nation: Counterpoint av R.C. Metcalf
Letter to an Atheist av Michael Patrick Leahy
The Return of the Village Atheist av Joel McDurmon
The End of Reason av Ravi Zacharias


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
"Sam Harris – Letter to a Christian Nation" Point of Inquiry-intervju, 6. oktober 2006.
Disturbance

Disturbance (utgitt 2002) er den tredje demoen til black metal bandet Vesen.


== Sporliste ==
«MonuMental» (4:26)
«Torso Bitch» (2:47)
«Swastikrist» (5:12)


== Kilder ==
Disturbance hos Encyclopaedia Metallum
From the Sickest Minds

From the Sickest Minds (utgitt 2001) er den andre demoen til black metal bandet Vesen.


== Sporliste ==
«Intro»
«Finkenhagen»
«Tjernet»
«Absence»
«Torso Bitch»


== Kilder ==
From the Sickest Minds hos Encyclopaedia Metallum
Kaj Kleist

Kaj Kleist (født 11. november 1943 i Qaqortoq) er en grønlandsk politiker.
Han har siden 2003 vært adm. dir. for Grønlands hjemmestyre. Han har også tidligere hatt samme stilling (1992-99), og han har vært adm.dir for Grønlands Landsstyre. Fra 1. februar 2008 har han vært departementssjef for Landsstyreformandens departement.
Kleist er utdannet lærer, og sluttet som rektor på Sulisartut Højskoliat i 1990 for å begynne i Hjemmestyret. Han begynte da som direktør for Departementet for Kultur, Undervisning og Arbeidsmarked, men har hatt flere direktørjobber der gjennom årene.Han har tidligere også delet KUAK (motstandere av uranutvinning i Grønland) i årene 1979-80, og han ledet EF-motstandsorganisasjonen ANISA årene 1981-82. 
Kleist har varslet at han går av med pensjon 11. november 2008, når han fyller 65 år. 


== Referanser ==
Ilddåp

Ilddåp (utgitt 1999) er den første demoen til black metal bandet Vesen.


== Sporliste ==
«Fredløs»
«Nattefrost»
«Det mørke tjernets vederstyggelige hemmelighet»
«Spiting reality»


== Kilder ==
Ilddåp hos Encyclopaedia Metallum
Trond Davidsen (statsviter)

Trond Davidsen (født 1. oktober 1965) er en norsk statsviter. Per februar 2017 er han viseadministrerende direktør i Sjømat Norge.


== Karriere ==
Davidsen er utdannet cand.polit. med hovedfag i statsvitenskap fra Uppsala universitet og Universitetet i Tromsø.  
Fra 1988 til 1995 var han forskningassistent og forsker hos Forskningsstiftelsen ved Universitetet i Tromsø (FORUT), senere NORUT Samfunnsforskning. Forskningsaktivitetene var i all hovedsak rettet mot russisk fiskerinæring og samfunnsliv i Nordvest-Russland. 
Fra 1995 til 2001 arbeidet han som rådgiver og senere direktør med ansvar for markedsadgang, PR og informasjon i Eksportutvalget for fisk i Tromsø (Norges sjømatråd AS). Fra 2001 til 2004 var Davidsen administrerende direktør i Norske Fiskeoppdretteres Forening, som hadde sitt hovedkontor i Trondheim. Fra 2004 til 2007 var Davidsen direktør i FHL havbruk, havbruksdelen av Fiskeri- og Havbruksnæringens Landsforening (FHL). 
I april 2007 ble Davidsen direktør med ansvar for markedsadgang i FHL, som har sitt hovedkontor i Næringslivets Hus/NHO i Oslo. Hans hovedoppgave var særlig koordinering av den norske sjømatnæringens arbeide med handelspolitiske spørsmål, bl a de såkalte laksesakene og ørretsakene i EU samt laksesaken i USA. I tillegg har sjømatnæringens posisjon i aktuelle WTO-forhandlinger samt EFTA-avtaler og bilaterale avtaler vært sentrale oppgaver.
Siden mai 2012 er Davidsen president i ISFA; paraplyorganisasjonen for alle nasjonale produsentorganisasjoner for oppdrettet laks og ørret. Fra 2016 også leder av Communication Commission i Federation of European Aquaculture Producers (FEAP).
Høsten 2014 ble Davidsen viseadministrerende direktør i FHL. FHL skiftet i mars 2015 navn til Sjømat Norge.


== Referanser ==
Bad Segeberg

Bad Segeberg  er en amtsfri by i kretsen Segeberg i Schleswig-Holstein, Tyskland. Bad Segeberg er hovedstad i sin krets. Byen er derimot ikke den største i kretsen, hvor Norderstedt har omtrent 55 000 flere innbyggere. Bad Segeberg ligger omtrent 50 kilometer nordøst for Hamburg, og 25 kilometer vest for Lübeck. I byen kan man, foruten maleriske gamle bygninger, se et amfiteater som ble oppført av nazistene.


== Eksterne lenker ==
(mul) Offisielt nettsted 
(en) Bad Segeberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sulisartut Højskoliat

Sulisartut Højskoliat er en høyskole på Grønland. Den ligger i Qaqortoq (Julianehåb).
Det er en «arbejderhøjskole», dvs at den tilbyr arbeidsrelaterte kurser til både unge og eldre. Den ble bygd i 1977, men er utbygd flere ganger senere. 
Skolens vedtekter sier følgende om skolens oppgaver:

«Højskolens opgave er dels at meddele unge arbejdere og andre elever fra by og bygd en almendannende undervisning, dels at give kursusundervisning til arbejderbevægelsens medlemmer, medarbejdere og tillidsmænd»


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Nevelvatnet

Nevelvatnet er et innsjø i Lillehammer kommune, Innlandet. Vannet ligger mellom Nevelfjell, Reinsvatnet og Nordseter. Høyden er 904 meter over havet. Den har utløp mot sør gjennom elva Nevla, som ligger i Mesnas nedbørfelt. Rundt nevelvatnet går det en tursti (Nevelvatnet rundt).
To hytteområder ligger også ved vannet, de to velforeningene heter Nevelåsen og Snauskallen/Neveloset vel.


== Referanser ==
Hard Rain (album)

For filmen, se Hard RainHard Rain er et konsertalbum av den amerikanske musikeren Bob Dylan, tatt opp under andre etappe av konsertturneen Rolling Thunder Revue.  
Albumet var delvis innspilt 23. mai 1976, under en konsert på Hughes Stadium i Fort Collins, Colorado. Konserten ble også filmet og sendt av NBC som en en-times TV-spesial i september. Fire spor fra albumet («I Threw It All Away», «Stuck inside of Mobile with the Memphis Blues Again», «Oh, Sister» og «Lay, Lady, Lay») ble innspilt 16. mai 1976. Verken albumet eller TV-showet ble godt mottatt. Albumet er oppkalt etter en av Dylans mest kjente sanger, «A Hard Rain's A-Gonna Fall», men den sangen mangler på albumet, selv om den var åpningsnummeret på showet. Men det faktum at det regnet for det meste under konserten kan være grunnen til navnet.
«Although the band has been playing together longer, the charm has gone out of their exchanges,» skriver Tim Riley. Janet Maslin, som da var musikkritiker for Rolling Stone Magazine, skrev «Hard Rain...seemed to come at a time when the Rolling Thunder Revue, so joyful and electrifying in its first performances, had just plain run out of steam.» I sin blandede kritikk av Hard Rain kritiserte Robert Christgau Rolling Thunder Revue som «folkies whose idea of rock and roll is rock and roll clichés.»
Tross all promoteringen, som blant annet plasserte den på omslaget til TV Guide, fikk NBCs TV-sending av konserten dårlige seertall. Albumets salg var beskjedent. Det kom som nummer 17 på listen i USA og nummer 3 i Storbritannia, men Hard Rain solgte etter hvert til gull.


== Sporliste ==
Alle sanger av Bob Dylan, bortsett fra hvor annet er oppgitt.

«Maggie's Farm» – 5:23
«One Too Many Mornings» – 3:47
«Stuck Inside of Mobile with the Memphis Blues Again» – 6:01
«Oh, Sister» (Dylan/Levy) – 5:08
«Lay Lady Lay» – 4:47
«Shelter from the Storm» – 5:29
«You're a Big Girl Now» – 7:01
«I Threw It All Away» – 3:18
«Idiot Wind» – 10:21


== Musikere ==
Bob Dylan – vokalist, gitar
Mick Ronson – gitar
T-Bone Burnett – gitar, piano
Steven Soles – gitar, bakgrunnsvokal
David Mansfield – gitar
Rob Stoner – bass, bakgrunnsvokaler
Howard Wyeth – trommer, piano
Gary Burke – trommer
Scarlet Rivera – fiolin


== Eksterne lenker ==
(en) Hard Rain på Discogs 
(en) Hard Rain på MusicBrainz 
(en) Hard Rain på Spotify 
(en) Hard Rain på AllMusic
Van der Nootska palasset

van der Nootska palasset er et privat slott med beliggenhet i Sankt Paulsgatan 21 på Södermalm i Stockholm.
Huset er oppført i nederlandsk palladianismestil 1671-72 og er tegnet av Mathias Spieler for den nederlandskfødte, men senere svenske obersten Thomas van der Noot. Fasaden har gjennomgående pilaster og festonger, midtpartiet er dekorert med havfruer i sandstein. To fløyer innrammer en mindre hage. Bygningen ble først anvendt som bosted for ulike nederlandske ministre. I 1740 ble ytterligere en bygning oppført til anvendelse som kirke for den reformerte nederlandske kirken. I 1770 ble den omgjort til tobakksfabrikk. På slutten av 1800-tallet var bygningen i så dårlig forfatning at den var truet av riving.
Bygningen ble reddet av Jean Jahnson, eieren av Hallbergs Guld, som bygde den om til en privat bolig. Involverte arkitekter i om- og tilbyggingen 1903-1910 var Isak Gustaf Clason og Agi Lindegren. Eieren ble tvunget til å selge huset etter Kreuger-krasjen. Fra 1940 var bygningen i bruk av Sveriges Lottekorps, som brukte det som sitt hovedkvarter. Siden 1988 er bygningen primært blitt brukt til konferanser og som festlokale. Bygningen er nå i Stockholm bys eie.


== Eksterne lenker ==
van der Nootska palatset
Gatebil

Gatebil er en betegnelse som vanligvis benyttes på en bil som er modifisert etter eierens smak, men fortsatt godkjent for bruk på offentlig vei. Modifikasjonene kan være mer eller mindre omfattende og gjelde motor, understell, eksteriør, interiør eller utstyr, gjerne i kombinasjon.
Betegnelsen gatebil tolkes imidlertid ganske fritt i enkelte sammenhenger. En slik bil utvikles gjerne i etapper, og noen blir til slutt så ekstreme at det ikke lenger er lovlig, eller hensiktsmessig, å benytte dem på offentlig vei. Betegnelsen gatebil henger imidlertid ved, siden de har sitt utspring i noe som opprinnelig var beregnet for bruk «på gata».


== Historikk ==
Modifisering av biler, med tanke på å gjøre dem raskere og/eller mer iøynefallende har lange røtter. Allerede på slutten av 1930-tallet var dette et kjent fenomen i California. «Hot rods» etablerte seg raskt som en betegnelse på disse bilene. Etter krigen spredte fenomenet seg over hele USA. Adskillige forsøk ble gjort for å organisere miljøet og få bilene bort fra gatene og inn på baner. Det lyktes til en viss grad. På seksitallet fikk miljøet også konkurranse fra motsatt side, ved at bilprodusentene begynte å tilby biler med ganske ekstrem ytelse. Behovet for å modifisere en bil selv avtok med andre ord.
70-årenes oljekrise førte imidlertid til et nytt oppsving for hot rods og gatebiler. I takt med at bilfabrikantenes modeller ble kjedeligere, økte interessen for å bygge dem om til noe litt mer spennende. På denne tiden begynte fenomenet også for alvor å spre seg til Europa.
Lenge var gatebilmiljøet i Skandinavia dominert av biler med amerikansk opprinnelse. Det henger nok sammen med at få europeiske merker kunne konkurrere i pris/ytelse med de bilene som ble bygget i USA på slutten av 60-tallet. I takt med den teknologiske utviklingen har imidlertid japanske og europeiske merker tatt opp konkurransen med, og delvis fortrengt, de amerikanske bilene.
Populariteten er i dag høyere enn noensinne og i Norge arrangeres det årlig treff, utstillinger og banekjøring for gatebiler som samler titusenvis av besøkende.


== Se også ==
Street Legal


== Eksterne lenker ==
Gatebil.no – Arrangør av et av Nordens største gatebiltreff
– Arrangør av årlige treff på Arctic Circle Raceway
– Bilforumet.no Norges største diskusjonsforum for gatebil-eiere