jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Virmo kommune

Virmo (finsk: Mynämäki) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 8 000 innbyggere og et areal på 522,41 km² hvorav 2,65 km² er vann. Virmo er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Nousis, Masku, Nådendal, Tövsala, Vemo, Letala, Eura,    Pöytyä og på ett punkt Aura, Åbo og Rusko.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mynämäki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nådendal

Nådendal (finsk: Naantali) er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 18 400 innbyggere og et areal på 4,05 km² hvorav 1,95 km² er vann. Nådendal er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Reso, Åbo, Pargas, Gustavs, Tövsala, Virmo og Masku. 1. januar 2009 ble kommunene Rimito, Merimasku og Velkua slått sammen med Nådendal kommune.

Byen vokste opp rundt et birgittinerkloster som ble anlagt i Nådendal i 1443. Klosteret bar det latinske navnet Vallis Gratiae, derav navnet Nådendal. På 1800-tallet ble byen kjent for sitt kurbad. 
I Nådendal ligger den finske presidents sommerresidens Gullranda (fi. Kultaranta). 
Muminvärlden (fi. Muumimaailma) er en kjent turistattraksjon i Nådendal. Dette er en barnevennlig opplevelsespark med Tove Janssons mummitroll som tema. Parken ble anlagt i 1993. 
Hver sommer den 27. juli feires syvsoverdagen i Nådendal. Feiringen fant sted første gang i 1889.
Nådendal kraftverk er opprinnelig et kullkraftverk fra 1972, på i alt 366 MW effekt. Det har blitt modernisert til også å kunne brenne fyringsolje og biomasse.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Naantali – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Nådendal
Nådendal stad
Nousis

Nousis  (finsk: Nousiainen) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 4 800 innbyggere og et areal på 199,45 km² hvorav 0,62 km² er vann. Nousis er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Virmo, Masku, Rusko og på ett punkt Åbo, Aura og Pöytyä.
Nousis var sete for Finlands første biskop. Bispesetet ble flyttet til Korois i S:t Marie i 1229.
Oripää

Oripää er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 1 400 innbyggere og et areal på 117,74 km² hvorav 0,1 km² er vann. Oripää er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Loimaa og Pöytyä.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Oripää – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pemar

Pemar (finsk: Paimio) er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 10 200 innbyggere og et areal på 240,05 km² hvorav 1,69 km² er vann. Pemar er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene S:t Karins, Sagu, Salo, S:t Mårtens og Lundo.
Pemar er kjent for sitt sanatorium som ble tegnet av Alvar Aalto. Byen er også kjent for sin orienteringsklubb, Paimion Rasti, som har flere løpere i verdenseliten i orientering i sin stall.


== Eksterne lenker ==
Uppslagsverket Finland, Pemar
Bjärnå

Bjärnå (finsk: Perniö) er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Den 1. januar 2009 ble kommunen slått sammen med Salo kommune. 

Bjärnå ligger nær den svensk-finske språkgrensen ved sørvestkysten av Finland. Kommunen var finskspråklig. I 2002 var bare 1,7 % av befolkningen svensktalende, men ved forrige sekelskifte utgjorde de svensktalende rundt 12 %.
Etter annen verdenskrig mottok Bjärnå rundt 2 500 personer fra de tidligere finske områdene i Karelen.
I Bjärnå ble det bygd jernverk på 1600-tallet, og metall- og verkstedsindustrien er fortsatt viktig i bygden.
Jernverket i Mathildedal (fi. Matilda) utviklet seg til en fabrikk for landbruksmaskiner som ble nedlagt i 1968. I de senere tiår har Mathildedal utviklet seg til et fritids- og turistsenter.


== Eksterne lenker ==
Artikkel om Bjärnå i Nordisk familjebok, bind 3, spalte 549, 1905
Uppslagsverket Finland, Bjärnå
Sankt Bertils kommune

S:t Bertils (finsk: Pertteli) er en tidligere kommune i det finlandske landskapet Egentliga Finland. 1. januar 2009 ble kommunen slått sammen med Salo kommune.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Pertteli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pikis

Pikis (finsk: Piikkiö) er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. 1. januar 2009 ble kommunen slått sammen med Sankt Karins kommune.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Piikkiö – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Pyhäranta

Pyhäranta er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 1 400 innbyggere og et areal på 148,22 km² hvorav 4,97 km² er vann.Pyhäranta er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Nystad, Letala og Raumo.
Pöytyä

Pöytyä  (eldre svensk: Pöytis) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har en befolkning på 8 626 per juni 2015 og et areal på 148,22 km² hvorav 23,66 km² er vann.Pöytyä er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Aura, Lundo, S:t Mårtens, Loimaa, Oripää, Säkylä, Eura, Virmo og på ett punkt Nousis, Masku, Rusko og Åbo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Pöytyä – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Reso

Reso (finsk: Raisio) er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 24 100 innbyggere og et areal på 49,3 km² hvorav 0,6 km² er vann. Reso er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Masku, Nådendal, Rusko og Åbo.

Reso kirke er fra første del av 1500-tallet. 
Reso er en industriby. Største arbeidsgiver er næringsmiddelbedriften Raisio.


== Eksterne lenker ==
Uppslagsverket Finland, Reso
Rusko

Rusko er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har, etter sammenslåingen med Vahto kommune 1. januar 2009, cirka 5 800 innbyggere og et areal på 127,91 km² hvorav 0,7 km² er vann. Rusko er en finskspråklig kommune.
Rimito

Rimito (finsk: Rymättylä) er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Den 1. januar 2009 ble kommunene Rimito, Merimasku og Velkua slått sammen med Nådendal kommune.
Salo

Salo er en finsk by og kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 54 800 innbyggere og et areal på 2 061,74 km² hvorav 74,82 km² er vann. Salo er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Somero, Koskis, S:t Mårtens, Pemar, Sagu, Kimitoön, Raseborg og Lojo.
Den 1. januar 2009 ble kommunene Bjärnå, Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla, S:t Bertils, Suomusjärvi og Finby slått sammen med Salo kommune.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Salo – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Salo – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Salo
Sagu

Sagu (finsk: Sauvo) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 3 000 innbyggere og et areal på 253,8 km² hvorav 1,27 km² er vann. Sagu er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene S:t Karins, Kimitoön, Pemar, Salo og Pargas.

Kommunen har mange fritidsboliger ved sjøen, og folketallet øker vesentlig om sommeren.
Somero

Somero er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 9 500 innbyggere og et areal på 697,69 km² hvorav 26,78 km² er vann. Somero er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Salo, Koskis, Loimaa (på ett punkt), Ypäjä, Jockis, Tammela og Lojo.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Somero – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Suomusjärvi

Suomusjärvi er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. Den 1. januar 2009 ble den og kommunene Bjärnå, Finby, Halikko, Kiikala, Kisko, Kuusjoki, Muurla og S:t Bertils slått sammen med Salo kommune.
Tövsala

Tövsala (finsk: Taivassalo) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 1 700 innbyggere og et areal på 142,08 km² hvorav 1,64 km² er vann. Tövsala er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Gustavs, Nystad, Vemo, Virmo og Nådendal.
Om sommeren mangedobles folketallet i kommunen på grunn av alle feriegjestene.
Tarvasjoki

Tarvasjoki er en tidligere finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen hadde cirka 1 900 innbyggere og et areal på 102,42 km² hvorav 0,47 km² var vann. Tarvasjoki var en finskspråklig kommune som grenset til kommunene Aura, Lundo, Pemar, Pöytyä og S:t Mårtens.
1. januar 2015 ble kommunen slått sammen med Lundo.


== Referanser ==
Vahto

Vahto er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. 1. januar 2009 ble den slått sammen med Rusko kommune.
Vemo kommune

Vemo (finsk: Vehmaa) er en finsk kommune i landskapet Egentliga Finland. Kommunen har cirka 2 400 innbyggere og et areal på 192,18 km² hvorav 3,41 km² er vann. Vemo er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Nystad, Tövsala, Virmo og Letala.
Velkua

Velkua er en tidligere kommune i det finske landskapet Egentliga Finland. 1. januar 2009 ble kommunene Merimasku, Velkua og Rimito slått sammen med Nådendal kommune.
Ᵽ

Ᵽ og ᵽ (P med en strek gjennom) er en bokstav som brukes på letuama/tanamukaenes språk. Bokstaven representerer en bilabial frikativ. 
I Unicode kodes ᵽ som U+2C63 (Ᵽ) og U+1D7D (ᵽ).
Ɽ

Ɽ og ɽ (R med krok) er en bokstav som brukes i flere språk i Sudan, bl.a. heiban, koalib, moro og otoro, og alfabetiseres som en egen bokstav, etter r. Minuskelen brukes i det internasjonale fonetiske alfabetet for en retrofleks flapp, lyden vi på norsk gjerne kaller tjukk l. To ulike utgaver av majuskelen til denne bokstaven finnes: En som er basert på en majuskel r med hale, og en som er lik minuskelen, men høyere. 
I Unicode kodes ɽ som U+2C64 (Ɽ) og U+027D (ɽ).
Ụ

Ụ og ụ (U med prikk under) er den 29. bokstaven i det pan-nigerianske alfabetet, mellom u og v, og den representerer lyden [ʊ]. På vietnamesisk markerer en prikk under en vokal brytende lav tone; der en vokal har en slik prikk under seg, anses den dog ikke for å være en egen bokstav. 
I Unicode kodes ụ som U+1EE4 (Ụ) og U+1EE5 (ụ).
Breda modello 37

Mitragliatrice Breda Modello 37 er et tungt maskingevær fra Italia.
Det ble approbert av den italienske hær i 1937 og var standard maskingevær under andre verdenskrig. Den var ment til å erstatte den problemfulle Breda modello 30, og viste seg å være mye mer effektiv i kamp, selv om den hadde noen av de samme problemene som sin forgjenger. Den ble produsert av Breda Meccanica Bresciana fra 1937 til 1943.
M37 er gassoperert og luftkjølt. Den bruker større ammunisjon enn sine rivaler, 8x59RB Breda. Våpenet mangler mekanisme for uttrekking av brukte tomhylser, noe som gjør at den krever å få oljet hver enkelt patron før den blir matet inn i kammeret. Dette gjør at den tiltrekker og samler støv og uønskede partikler, spesielt ved bruk i ørkenområder som kampanjene i Libya under andre verdenskrig. En annen ulempe var at den ble matet med strips med kun 20 patroner i hver, noe som gjorde at man var avhengig av en ekstra person til å mate ammunisjon ved kontinuerlig ild. Hylsene ble satt tilbake i stripsen etter bruk, noe som gjør at det ofte blir funksjonsfeil hvis en hylse kommer litt skjevt ut, samt at det bruker en del energi som gjør at skuddtakten blir lavere.


== Se også ==
Liste over maskingeværer
Hans Dalborg

Hans Folkeson Dalborg (født 21. mai 1941 i Säter i Dalarna i Sverige, død 26. oktober 2022) var en svensk næringslivsleder, som i 2002 ble styreleder i Nordea.
Sorgenfri slott

Sorgenfri slott er et dansk slott som ligger på Sjælland i Lyngby-Taarbæk kommune nord for København. Arkitekt var den tysk-franske byggmester François Dieussart og byggherre var Carl Ahlefeldt.


== Historie ==
I middelalderen lå gården Mølletorp her, som var kirkegods. Eiendommen ble krongods etter reformasjonen, og kom i privat eie 1633. Fra 1685 tilhørte den visekansellipresident Michael Wibe, som oppførte en lystgård her. Wibes svigersønn overdro eiendommen til U. F. Gyldenløve, og etter ham overtok dennes svigersønn, greve Carl Ahlefeldt Sorgenfri 1702. Slottet kom 1730 i kongens eie, og ble brukt av medlemmer av kongehuset – deriblant av kongens svigerinne, Sophie Caroline av Brandenburg-Kulmbach - men var igjen på private hender 1769–89. Deretter tilhørte det arveprins Frederik (til 1805) og etter ham prins Christian Frederik, inntil det 1848–81 ble enkesete for dronning Caroline Amalie. 
Fra 1898 var slottet sommerresidens for daværende arveprins Christian (senere kong Christian 10). Etter hans død i 1947 ble Sorgenfri bolig for arveprins Knud, og var bebodd av hans enke, prinsesse Caroline Mathilde, til hennes død 1995. I Kavaleribygningen fra 1740-årene holder det lokale Hjemmeværnet til.
Hovedbygningen ble oppført av Carl Ahlefeldt 1705–06, og fikk sin nåværende form med tre fløyer og mansardtak 1743–44 etter tegninger av Laurids de Thurah. Slottet ble ombygd 1790, og fikk da sine nåværende innvendige utsmykninger, utført av Nicolai Abildgaard.
Sorgenfri slott er fredet.


== Galleri ==

		


== Referanser ==


== Kilder ==
Kongehuset: Sorgenfri Slot
Slots- og Ejendomsstyrelsen: Sorgenfri Slot
Yokosuka

Yokosuka (japansk: 横須賀市 – Yokosuka-shi) er en japansk havneby og marinebase. Byen ligger strategisk i den sørvestre delen av Tokyobukten. 
Allerede under andre verdenskrig var Yokosuka en av den keiserlige japanske marines hovedbaser.
Fra 1938 til 1945 ble 27 kilometer med tunneler bygd i 20 adskilte nettverk med totalt 260 huler, som da ble gravd ut på området til Yokosuka-marinebasen. Disse ble brukt til verksteder, der dekning mot luftbombing var god. Etter den japanske kapitulasjonen i 1945 ble Yokosuka en viktig base for den amerikanske stillehavsflåten, og er idag USAs største og viktigste marinebase utenlands. Basen sysselsetter drøyt 20 000 militære og sivile.


== Vennskapsbyer ==
 Corpus Christi - siden 18. oktober 1962
 Brest - siden 26. november 1970
 Fremantle - siden 25. april 1979
 Medway - siden 26. august 1998


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Yokosukas offisielle hjemmeside (engelsk). Besøkt 15. desember 2015
La meg være ung

La meg være ung kan sikte til:

«La meg være ung (album)», et album med Wenche Myhre fra 1964
«La meg være ung (sang)», en sang med Wenche Myhre fra 1964
Nambu pistol

Nambu pistol ( 南部大型自動拳銃, Nanbu ōgata jidou-kenjuu) er en pistol fra Japan.
Den ble brukt av den japanske hær i både første og andre verdenskrig. Den ble designet av Kijiro Nambu i 1902 og produsert fra 1906 til 1945. Selv om den ligner en del på Luger er den ikke basert på Lugers design, og har en helt annen rekylmekanisme. Den kom i to varianter, Type A (også kalt Type 4) og Type 14. Den første ble laget i 10 300 eksemplarer, mens Type 14 som kom i 1925 ble det laget 279 000 eksemplarer av.
Den ble aldri offisielt approbert av den japanske hær, da det var forventet at offiserer skulle kjøpe denne selv. Den var kun tilgjengelig for offiserer. Det var den mest vanlige pistolen i den japanske hær, selv om de hadde mulighet for å kjøpe mer driftsikre vestlige våpen.
8 × 22 mm Nambu

8 × 22 mm Nambu er en randløs flaskehals-patron fra Japan.
Den ble introdusert i 1904 for bruk i Nambu pistol, og ble også brukt senere i Type 94 pistol, Type II maskinpistol og Type 100 maskinpistol. Patronen er svak i forhold til andre vanlige militære patroner til pistol fra den tiden, som f.eks 9 x 19 mm Luger (Tyskland) og 7,62 x 25 mm Tokarev (Sovjet).
Produksjon av patronen opphørte etter andre verdenskrig da våpnene den ble brukt i ble fjernet fra tjeneste. Det har forekommet produksjon i veldig liten skala i ettertid i USA for bruk i samlervåpen. 


== Se også ==
Liste over patrontyper
Kai (symbol)

Kai (ϗ) er en ligatur som fremstår som kappa med et lite strøk under seg. Symbolet er en forkortelse for det greske ordet «καί» (og),og er synonymt med det latinske tegnet &, som noen ganger brukes i stedet. I motsetning til &, kan kai opptre både som majuskel og minuskel.
I Unicode kodes kai som U+03CF (Ϗ) og U+03D7 (ϗ); symbolet brukes også i koptisk skrift, og dette symbolet kodes som U+2CE4 (ⳤ). 


== Kilder ==
Nick Nicholas - Kai
ISO -  Proposal to add Latin letters and a Greek symbol to the UCS
Ɐ

Ɐ og ɐ (A opp-ned) er en bokstav som ikke har blitt brukt på noe naturlig språk. Edward Lhuyd brukte denne bokstaven i sin Archaeologia Britannica (1707), i sitt fonetisk alfabet for det korniske språket, der den representerte lyden [ɔ], bokstaven har også blitt brukt av andre for å skrive kornisk, men brukes ikke i dagens rettskrivingsnorm for språket.
Minuskelen brukes i det internasjonale fonetiske alfabetet for å representere en nesten-åpen midtre vokal.
I Unicode kodes ɐ som U+2C6F (Ɐ) og U+0250 (ɐ). 
En lignende bokstav (∀, U+2200) brukes i predikatlogikken som symbol for allkvantoren.


== Se også ==
Ɒ
Ọ

Ọ og ọ (O med prikk under) er den 22. bokstaven i det pan-nigerianske alfabetet, mellom o og p, og den representerer lyden /ɔ/. På vietnamesisk markerer en prikk under en vokal brytende lav tone; der en vokal har en slik prikk under seg, anses den dog ikke for å være en egen bokstav. 
I Unicode kodes ọ som U+1ECC (Ọ) og U+1ECD (ọ).
Arnanipatunnelen

Arnanipatunnelen er en veitunnel på Hardangervegen Europavei 16 i Bergen i Vestland fylke. Tunnelen er 2 133 meter lang og har to kjørebaner. Den ble åpnet i 1980.Tunnelen har sitt østre utløp ved Tunestveit nær Takvamtunnelen på Takvam og sitt vestre utløp i Indre Arna der veien deler seg i rundkjøringen mellom E16 til Åsane eller fylkesvei 580 til Nesttun.
Omkjøringsmulighet er via Fv276Fylkesvei 276 rundt Garnes. Severdighet veteranjernbane (damptog) på Garnes stasjon på  Gamle Vossebanen .
Arnanipatunnelen må ikke forveksles med den planlagte Arnatunnelen, eller Arnanipa (tunnel) som er en jernbanetunnel på Bergensbanen.


== Se også ==
Veitunneler i Norge
Liste over veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesen veikart
Nicklas Lidström

Nicklas Erik Lidström (28. april 1970 i Krylbo) er en tidliger svensk ishockeyspiller. Lidström har siden 1991 spilt  20 sesonger for NHL-laget Detroit Red Wings, og han var også lagets kaptein. Han spilte forsvar.
Lidström har vunnet Stanley Cup fire ganger og har spilt elleve allstar-kamper. Han ble valgt inn til tolv, men sto over 2009 grunnet skade. Han er den første europeiske hockeyspilleren som har vært kaptein i NHL, og den første europeiske kapteinen som vunnet Stanley Cup. Han vant Verdensmesterskapet i ishockey for Sverige i 1991, sølv i 2004 og bronse i 1994. Han vant også gull for Sverige i Vinter-OL 2006.Han har vunnet Norris Trophy som beste NHL forsvarer sju ganger (2000-01 til 2002-03, 2005-06 til 2007-08 og 2010-2011), kun slått av Bobby Orr som har åtte Norris Trophy.
Lidström begynte karrieren i Avesta i Sverige, hvor han spilte for Skogsbo SK. Siden var han tre sesonger i Västerås IK i den svenske eliteserien. Han gikk til Red Wings i 1991-92, men kom tilbake til Västerås IK i 1994-95, under NHL lockouten. Han pensjonerte seg som Red Wings spiller den 31. mai 2012 etter tjue sesonger som spiller og fem sesonger som kaptein for laget. Han regnes som en av de beste ishockeyspillerne gjennom tidene. I 2015 ble han innvalgt i Ice Hockey Hall of Fame.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Nicklas Lidström – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Nicklas Lidström – Olympedia 
(en) Nicklas Lidström – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Nicklas Lidström – Sveriges olympiske komité 
(en) Nicklas Lidström – National Hockey League (NHL) 
(en) Nicklas Lidström – Eurohockey.com 
(en) Nicklas Lidström – Hockeydb.com 
(en) Nicklas Lidström – Hockey-Reference.com 
(en) Nicklas Lidström – Eliteprospects.com
Chris Osgood

Chris John Osgood (født 26. november 1972 i Peace River, Alberta) er en kanadisk ishockeyspiller. Han er keeper for Detroit Red Wings. Starten av karrieren tilbrakte han hos Red Wings, før han spilte for New York Islanders og St. Louis Blues. I 2005 returnerte han til Detroit Red Wings.


== Karriere ==
Han har vunnet tre Stanley Cups, to av de som førstekeeper. Osgood hadde sin første sesong for Red Wings 1993–1994. Sesongen etter var han andrekeeper for Mike Vernon.
I 1995–1996-sesongen ble han en av de første keeperene i NHL til å score mål.
I 2001 gikk han til New York Islanders hvor han spilte frem til han 11. mars 2003 gikk til St. Louis Blues hvor han så spilte ferdig 2002–2003-sesongen og hele 2003–2004-sesongen.
Han fikk ikke fornya kontrakten med St. Louis Blues.
8. august 2005 signerte han en ettårskontrakt med Detroit Red Wings, kontrakten ble fornya i juni 2006 med to nye år. I 2008 vant han sammen med Red Wings enda en Stanley Cup. Etter å ha gjort det bra i 2007–2008-sesongen, fikk han en treårskontrakt med klubben.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chris Osgood – National Hockey League (NHL) 
(en) Chris Osgood – Hockeydb.com 
(en) Chris Osgood – Hockey-Reference.com 
(en) Chris Osgood – Legends of Hockey 
(en) Chris Osgood – Eliteprospects.com
Olsviktunnelen

Olsviktunnelen er en veitunnel på fylkesvei 562 i Bergen i Hordaland. Tunnelen som er 1 074 meter lang og har ett kjørefelt i hver retning. Den ble åpnet i 1992 samtidig med Askøybrua og gav fastlandsforbindelse til Askøy.
Både tunnel og bru ble delfinansiert med bompenger, som ble innkrevd fra boder som lå ved sydenden av tunnelen. Anlegget er nedbetalt, og trafikken til og fra Askøy er bompengefri.


== Se også ==
Askøybrua
Veitunneler i Norge


== Referanser ==
Moldesangen

Moldesangen er en patriotisk sang til Molde skrevet av Palle Godtfred (eller Gotfred) Olaus Dørum (1818–1886) til en melodi av Karl Groos (1789–1861). Melodien skal være komponert i 1818. Det er en noe omarbeidet versjon som brukes i Moldesangen. 
Sangen er den framste av Moldes bysanger og synges stående under Molde Brass Bands årlige 17. mai-konsert, samt ved andre store anledninger. Den synges også av Tornekrattet og resten av publikum før Molde Fotballklubbs hjemmekamper.


== Tekst ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Moldesangen på Molde kommunes nettsider
Moldesangen på YouTube
Ompa-pa

Ompa-pa (Oumpah-Pah) er en fransk tegneserie om en indianer ved navn Ompa-pa og hans franske venn Henri Creme de la Creme. Tegneserien er skrevet av René Goscinny og tegnet av Albert Uderzo, som også har laget Asterix. 


== Album ==
Oumpah-Pah ble opprinnelig utgitt i Frankrike som fem album:

Oumpah-pah le Peau-Rouge, 1958
Oumpah–pah sur le sentier de la guerre, 1958
Oumpah–pah et les pirates, 1959
Mission secrète, 1960
Oumpah–pah contre Foie–Malade, 1962


== I Norge ==
I Norge har Ompa-pa blitt utgitt i 3 omganger. Første gang var i 1973. Da ble de 4 første albumene utgitt av Hjemmet under følgende titler:

Ompa-pa og Tveskalp
Ompa-pa og Plattfot-stammen
Ompa-pa og Piratene
Ompa-pa ved solkongens hoffAlbum nummer 5, Oumpah–pah contre Foie–Malade ble ikke gitt ut som eget album i 1973, men i stedet presentert som føljetong i Tempo fra nr. 8-1973 til nr. 12-1973 under tittelen Frådende Vanvidd. Albumet ble derimot gitt ut som eget album i 1985, som Ompa-pa og høvding Frådende Vanvidd.  


=== I serie-album ===
I 1982-1984 inngikk Ompa-pa som en del av albumserien Serie-album utgitt av Semic. Dette var en albumserie som kom ut månedlig og som presenterte ulike europeiske albumserier. Ompa-pa album 1 og 2, inngikk i blad nummer 9 Ompa-pa og Tveskalp i 1982 og album 3 og 4 inngikk i Ompa-pa og Piratene fra 1983.


=== Nyutgivelse ===
I 1999-2001 ble Ompa-pa utgitt på nytt under vignetten "Asterix presenterer". 
De ble da gitt ut som:

Ompa-pa og Tveskalp (inneholder album 1, samt tidligere upubliserte striper)
Ompa-pa og Piratene (inneholder album 2 og 3)
Ompa-pa ved solkongens slott (inneholder album 4 og 5)


== Eksterne lenker ==
Artikkel om Ompa-pa på Comicwiki (på dansk)
Artikkel om Ompa-pa på Seriewikin (på svensk)
Lofoten Teater

Lofoten Teater ble startet i Stamsund i 1990 som et ungdomsprosjekt innenfor Nordland fylkeskommune.
Fra 1991 produserte de egne profesjonelle forestillinger som «Synnan i havet – en Lofotvals», «En liten sang» og «Ei strålandes natt».