jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Cepora

Cepora er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-60 millimeter), bredvingede, ofte ganske fargerike sommerfugler. Fargetegningene varierer mye inne slekten. Oversiden er for dset meste hvit, brun og oransje, mens undersiden også kan ha et innslag av rødt. Noen har mørke striper som følger vingeårene.
Artene har gjerne distinkte regntids- og tørketidsformer, de førstnevnte er mer fargerike.


== Levevis ==
Artene finnes gjerne på relativt tørre steder, som buskmark og savanne. Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).
Hannene kommer gjerne ned til bakken for å drikke mineralrikt vann og tiltrekkes også til gjødsel og urin.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Sri Lanka og det sørlige India i vest til Australia (New South Wales) i øst.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Cepora  Billberg, 1820
Cepora abnormis (Wallace, 1867)
Cepora bathseba (Snellen, 1902)
Cepora boisduvaliana (Felder, C & R Felder, 1862)
Cepora celebensis (Rothschild, 1892)
Cepora eperia (Boisduval, 1836)
Cepora eurygonia (Hopffer, 1874)
Cepora fora (Fruhstorfer, 1897)
Cepora himiko Hanafusa, 1994
Cepora iudith (Fabricius, 1787)
Cepora julia (Doherty, 1891)
Cepora kotakii Hanafusa, 1989
Cepora laeta (Hewitson, 1862)
Cepora licaea (Fabricius, 1787)
Cepora nadina (Lucas, 1852)
Cepora nerissa (Fabricius, 1775)
Cepora pactolicus (Butler, 1865)
Cepora perimale (Donovan, 1805)
Cepora temena (Hewitson, 1861)
Cepora timnatha (Hewitson, 1862)
Cepora wui Chou, Zhang & Wang, 2001


== Kilder ==
Cepora på Tree of life
Butterflies of Malaysia – Cepora nadina [1]
Butterflies of India – Cepora nerissa [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Cepora i Encyclopedia of Life 
(en) Cepora i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Cepora hos NCBI 
(en) Kategori:Cepora – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cepora – detaljert informasjon på Wikispecies 
Cepora – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Aoa

For valutaen, se Angolansk kwanza.
Aoa affinis er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.  Denne arten lever helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 60 millimeter), mørk sommerfugl med avrundede vinger. Oversiden er mørkbrun med et bredt, kremhvitt bånd som går over begge vingepar, men smalner inn i endene. På undersiden er hele vingenes indre halvdel hvit, gulaktig innerst.


== Utbredelse ==
Arten finnes bare på Sulawesi.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Aoa  de Nicéville, 1898
Aoa affinis  (Vollenhoven, 1865)


== Kilder ==
Aoa på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Aoa i Encyclopedia of Life 
(en) Aoa i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aoa hos NCBI 
(en) Kategori:Aoa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Aoa – detaljert informasjon på Wikispecies 
Aoa – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Bilde av arten
Phrissura

Phrissura aegis er en dagaktiv sommerfugl i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 45-50 millimeter), hvit eller brun og hvit sommerfugl med avrundede vinger. Hannen er hvit med svarte vingespisser. Ho hunnen er oversiden av forvingen er brun med et buet bånd av store, hvite flekker, mens bakvingen er brunhvit med brun ytterkant.


== Utbredelse ==
Arten lever i Malaya, Filippinene, på Borneo og Sulawesi.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje. Arten blir noen ganger regnet til slekten Appias.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Phrissura   Butler, 1870
Phrissura aegis  (C. & R. Felder, 1861)


== Kilder ==
Phrissura på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Phrissura i Encyclopedia of Life 
(en) Phrissura i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Phrissura hos NCBI 
(en) Kategori:Phrissura – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phrissura – detaljert informasjon på Wikispecies 
Phrissura – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av hannen
Bilde av arten
Ixias

Ixias er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i det sydlige Asia.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 45–55 millimeter), lyse sommerfugler. Oversiden er gulhvit eller grønnhvit, bakvingens ytterkant er svart. Ytre del av forvingen er tegnet i svart og rødoransje. Undersiden er gulaktig eller oransje med en rad av rødlige ringer som er hvite inni.


== Levevis ==
Larvene lever på planter i kapers-slekten (Capparis spp, Capparidaceae).
Disse sommerfuglene finnes i ulike habitater, både på savanne og i tørr, løvfellende skog.


== Utseende ==
Slekten er utbredt i det sørlige Asia, fra Arabia i vest til Timor i øst.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Ixias   Hübner, [1819]
Ixias flavipennis Grose-Smith, 1885
Ixias kuehni Röber, 1891
Ixias malumsinicum Thieme, 1897
Ixias marianne (Cramer, 1779)
Ixias paluensis Martin, 1914
Ixias piepersii (Snellen, 1877)
Ixias pyrene (Linnaeus, 1764)
Ixias reinwardtii (van Vollenhoven, 1860)
Ixias venilia (Godart, 1819)
Ixias vollenhovii (Wallace, 1867)
Ixias weelei (van Eecke, 1912)


== Kilder ==
Ixias på Tree of life
Butterflies of India – Ixias marianne [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Ixias i Encyclopedia of Life 
(en) Ixias i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Ixias hos Fauna Europaea 
(en) Ixias hos NCBI 
(en) Kategori:Ixias – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ixias – detaljert informasjon på Wikispecies 
Ixias – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Prioneris

Prioneris er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore til ganske store (vingespenn opptil 90 millimeter), kontrastrikt fargede sommerfugler. Oversiden er hvit med svarte vingeårer, eller den svarte fargen kan være mer omfattende. Bakvingens underside har gul grunnfarge. Som mange andre subtropiske sommerfugler har de regntids- og tørketidsformer som kan se nokså ulike ut.


== Levevis ==
Prioneris sita og Delias descombesi etterligner  hverandre – begge er giftige. De ligner sterkt på hverandre av utseende, men har en noe annen atferd, for eksempel kommer P. sita gjerne ned til bakken for å drikke fra sølepytter, leire eller lignende, noe D. descombesi aldri gjør. I motsetning til Delias-artene er Prioneris-artene raske flygere,
Larvene lever på planter i kapersfamilien (Capparidaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra India (Kerala, Karnataka) i vest til Java og Borneo i øst.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Prioneris   Wallace, 1867
Prioneris autothisbe (Hübner, 1826)
Prioneris clemanthe (Doubleday, 1846)
Prioneris cornelia (van Vollenhoven, 1865)
Prioneris hypsipyle Weymer, 1887
Prioneris philonome (Boisduval, 1836)
Prioneris sita (Felder, C & R Felder, 1865)
Prioneris thestylis (Doubleday, 1842)


== Kilder ==
Prioneris på Tree of life
Butterflies of Malaysia – Prioneris philonome [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Prioneris i Encyclopedia of Life 
(en) Prioneris i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Prioneris hos NCBI 
(en) Kategori:Prioneris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Prioneris – detaljert informasjon på Wikispecies 
Prioneris – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Saletara

Saletara er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 45-60 millimeter), hvite til gulaktige sommerfugler med nokså spisse forvinger. Oversiden kan være helt hvit, eller ha svart ytterkant på forvingen. Undersiden er gjerne mer fargerik, med bred, mørk ytterkant og oransje farge på bakvingen.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra Nikobarene og Malaya gjennom Filippinene og Indonesia til Ny-Guinea og Salomonøyene.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Saletara  Distant, 1885
Saletara cycinna (Hewitson, 1861)
Saletara gisco Grose-Smith, 1895
Saletara liberia (Cramer, 1779)
Saletara panda (Godart, 1819) – kanskje bare en underart av S. liberia


== Kilder ==
Saletara på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Saletara i Encyclopedia of Life 
(en) Saletara i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Saletara hos NCBI 
(en) Kategori:Saletara – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Saletara – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saletara – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Saletara liberia
Mathania

Mathania er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn ca. 50 millimeter), bredvingede, bleke sommerfugler. Forkanten av forvingen kan ha en guloransje flekk. Både for- og bakvingene er ofte litt tilspisset.


== Levevis ==
Artene finnes på tørr buskmark, men også i skog, gjerne på moderate høyder over havet. Larvene lever på snylteplanter i mistelteinfamilien (Loranthaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt langs Andesfjellene fra Ecuador i nord til Chile og Argentina i sør.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Mathania   Oberthür, 1890
Mathania agasicles – (Hewitson, 1874)
Mathania aureomaculata – (Dognin, 1888)
Mathania carrizoi – Giacomelli, 1914
Mathania leucothea – (Molina, 1782)
Mathania sp. – ubeskrevet art fra Peru


== Kilder ==
Mathania på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Mathania i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mathania hos NCBI 
(en) Kategori:Mathania – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mathania – detaljert informasjon på Wikispecies 
Mathania – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Mathania sp.
Bilder av Mathania aureomaculata
Idédugnad

Idédugnad eller idemyldring (engelsk: brainstorming) er en metode for kreativ problemløsning tilrettelagt for en gruppe deltakere, der deltakerne impulsivt ytrer og presenterer idéer og tanker de kommer på. Det engelske begrepet «brainstorming» er også et vanlig brukt ord for metoden. 
Alex Faickney Osborn er mannen som utviklet brainstorming-metoden sent på 1930-tallet. Ideene som fremkommer blir ofte presenterte i form av et tankekart på en tavle eller ark, der temaet eller problemstillingen står i sentrum og ideene noteres rundt denne. Den norske betegnelsen «idédugnad» ser ut til å ha kommet i bruk rundt 1984.


== Bakgrunn ==
Da reklamemannen Alex Faickney Osborn introduserte metoden i boken Applied Imagination, hevdet han at grupper kunne doble sin kreative produktivitet gjennom Brainstorming.Metoden er vanlig brukt både i forbindelse med undervisning i skoler og som metode for idémyldring i yrkeslivet. Forskere har ikke funnet bevis som støtter påstanden om metodens effektivitet. Vanlige utfordringer fra gruppearbeid, som distraksjoner, underytende medlemmer, forståelse av evalueringer, og produksjonsblokkering, legger begrensninger også på denne formen for arbeid i gruppe, og dermed viser undersøkelser at individuelt arbeid kan være vel så effektivt.Metoden blir også brukt i sammenhenger der det kan være nyttig at gruppens medlemmer får en bred forståelse av et tema, eller problemstilling. I andre sammenhenger vil metoden kunne være en nyttig øvelse for teambygging.


== Tilnærming ==
En idédugnad har fire grunnleggende regler. Reglene er ment å forebygge at hemmende prosesser får forstyrre fremdriften og de dynamiske synergiene metoden bygger på.

Fokus på kvantitet: Målet er å få et stort tilgang av ideer. Tanken er at dess større mengde ideer dess større er muligheten for å nå nytenking og mulige effektive løsninger.
Ingen kritikk: I planleggingsprosesser er dette ofte kalt «ja og-fasen», i motsetning til «ja, men». Det understrekes ofte at innvendinger skal ha «pause» under slike gruppearbeid. Ved å forhindre at innvendinger (som gjerne grunner i fordommer) kommer frem, kan deltakere føre seg friere til å presentere uvanlige ideer.
Uvanlige ideer er velkomne: En slik regel er ment å åpne for tanken om at alle idéer er potensielle løsninger, eller kan åpne for løsningsmuligheter. For å kunne presentere uvanlige ideer må deltakerne oppfordres til å se saken fra nye vinkler.
Kombinering og forbedring av ideer: De gode ideene kan komme frem gjennom en kombinasjon av ideer, noe som kan uttrykkes i formen: «1+1=3». Denne tilnærmingen er forventet å fremme sterkere og mer komplette ideer enn de som har kommet frem tidlig i prosessen.


== Referanser ==
Såretmerket

Såretmerket (Verwundetenabzeichen) ble innstiftet i Tyskland under første verdenskrig med en hjelm som sentralt motiv.

Merket ble introdusert på nytt under den spanske borgerkrigen 22. mai 1939 av Adolf Hitler, men da med hakekors på hjelmen. Under Felttoget i Polen i 1939 ble det lansert en ny type som ble kalt «Såretmerket av 1939» med en nyere type hjelm som motiv. Hitler bestemte seg for å lage et felles såretmerke for hær og marine, noe som skilte seg fra de to forskjellige typene som hadde blitt benyttet under første verdenskrig.


== Klasser ==
Gull – 5 eller flere skader påført i kamp
Sølv – 3 eller 4 skader påført i kamp
Sort – 1 eller 2 skader påført i kamp


== Utdeling ==
Alle som tjenestegjorde i militære avdelinger kunne motta merket om de møtte de kriteriene som var satt.
De som mistet en legemsdel eller synet i kamphandlinger mottok automatisk merket i sølv. Død eller fullstendig invaliditet førte til merket i gull, og merket ble utdelt til soldatens familie om han var drept. Utenom i kamphandlinger kunne merket tildeles etter frostbitt. Alle som mottok merket fikk dette innført i sin tjenestebok (Soldbuch) og fikk dessuten et tildelingsbevis (urkunde).
I mars 1943, etter forespørsel fra Joseph Goebbels, ble det også mulig for sivile å motta såretmerket. Dette gjaldt sivile som jobbet i forbindelse med produksjon av krigsmateriell eller annet arbeid som var til nytte for Tysklands krigsinnsats.


== Design ==

Det sorte merket er nesten uten unntak stanset med innhul bakside, mens sølv- og gullversjonen av merket har hel bakside og stanset eller støpt. På begynnelsen av krigen ble det sorte merket utdelt i papirpose, mens sølv og gull ble utdelt i medaljeesker. Ettersom økonomien ble dårligere gjennom krigsårene ble også disse høyere klassene etterhvert utdelt i papirposer.


== Plassering ==
Såretmerket ble båret på soldatens venstre brystlomme, nedenfor andre krigsmedaljer eller utmerkelser. Om mannskaper som tidligere var tildelt merket senere kvalifiserte for tildeling av et nytt merke i høyere klasse, ble det tidligere merket fjernet, slik at kun ett såretmerke ble båret på uniformen.


== Se også ==
Liste over tyske militære utmerkelser 1933-1945


== Kilder ==
Samlerforumet.net – med tillatelse
Alex Osborn

Alex Faickney Osborn (født 1888 i The Bronx, New York, død 1966) var en reklamebyråleder og forfatter av en bok om kreativ problemløsning kalt brainstorming.


== Bakgrunn ==
Osborn vokste opp i New York. Han ble uteksaminert fra Hamilton College, og forsøkte seg deretter som journalist i Buffalo, New York. Han arbeidet for avisene Buffalo Times og Buffalo Express, og fikk sparken fra den siste avisen på grunn av manglende ferdigheter. 
I 1919 var Osborn med å starte reklamebyrået BDO. Han hadde også en sentral rolle da BDO fusjonerte med George Batten Company, som resulterte i BBDO.


== Bibliografi ==
1921 A Short Course in Advertising, C. Scribner’s sons.
1942 How to "Think Up", McGraw-Hill.
1948 Your Creative Power, C. Scribner’s sons.
1952 Wake Up Your Mind,  C. Scribner’s sons.
1953 Applied Imagination: The Principles and Procedures of Creative Thinking, C. Scribner’s sons.
1955 The Goldmine Between Your Ears,  C. Scribner’s sons.


== Referanser ==


== Kilder ==
Bruce Fairchild Barton, Roy Sarles Durstine, and Alex Faickney Osborn, Joan Vidal.
Brekstad kulturfestival

Brekstad Kulturfestival er en musikk- og kulturfestival som arrangeres på Brekstad i Ørland kommune. 
Festivalen ble etablert av Erlend Eide i 2002. Hvert år har det vært arrangert jazzkonserter, noe som har blitt en stor del av festivalen. Billedkunst er også en del av aktivitetene.
Leuciacria

Leuciacria er en slekt av dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore, hvite sommerfugler som minner om de europeiske Pieris-artene. Oversiden er hvit bortsett fra forvingens forkant og spiss, som er svarte hos hannen og gråaktige hos hunnen. På undersiden er bakvingen gulaktig, ellers ligner den oversiden.


== Levevis ==
I alle fall L. acuta lever oppe i fjellene.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt på Ny-Guinea og New Ireland.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Leuciacria   Rothschild & Jordan, 1905
Leuciacria acuta Rothschild & Jordan, 1905
Leuciacria olivei Müller, 1999


== Kilder ==
Leuciacria på Tree of life
van Mastrigt, H.: Whites (Pieridae: Pierinae) of Indonesian Papua - med bilder av Leuciacria acuta [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Leuciacria i Encyclopedia of Life 
(en) Leuciacria i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Leuciacria hos NCBI 
Leuciacria – detaljert informasjon på Wikispecies 
Leuciacria – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Korgen Idrettslag

Korgen Idrettslag (stiftet i 1935) er et idrettslag fra Korgen i Hemnes, Nordland. Idrettslaget har idretter som ski, fotball, orientering og håndball.


== Fotball ==
Klubben er mest kjent for fotballaget, som spiller i 4. divisjon. Korgen IL har mange aldersbestemte lag, og bestemte seg i 2006 for å starte juniorlag. Juniorlaget kom på 4.-plass i 2. divisjon Helgeland i 2006, mens seniorlaget kom på 4.-plass i 4. divisjon.


=== Tabell ===


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Norges Fotballforbund: Korgen IL
Hebomoia

Hebomoia er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Store (vingespenn 80-90 nillimeter) og fargerike sommerfugler. Forvingens ytterkant er gjerne litt innbuktet slik at vingen blir svakt sigdformet. Oversidens grunnfarge er kremfarget til gul, i alle fall den ytre delen av forvingen, noen ganger hele, er rødoransje med svarte årer og svartbrun ytterkant. Bakvingen kan ha to rader av trekantede, svarte flekker.
Undersiden av bakvingen er lyst gråbrunt-spraglete slik at disse fargerike sommerfuglene ligner visne blader når de sitter i ro.


== Levevis ==
Larvene utvikler seg på busker i slektene Capparis, Crateva (kapersfamilien) og Cleome (Cleomaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt fra India i vest til Japan i nordøst og Timor og Molukkene i sørøst.


== Systematisk inndeling ==

Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Colotini
slekt Hebomoia Hübner, 1819
Hebomoia glaucippe (Linnaeus, 1758)
Hebomoia leucippe (Cramer)


== Kilder ==
Hebomoia på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Hebomoia i Encyclopedia of Life 
(en) Hebomoia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hebomoia hos NCBI 
(en) Kategori:Hebomoia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hebomoia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Hebomoia – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Calopieris

Calopieris eulimene er en slekt av dagaktive sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
En middelsstor, hvit sommerfugl. Forvingen har en rund, svart flekk nær midten, og vingespissen er oransje hos hannen og gulaktig hos hunnen, med mørke årer. Bakvingen har noen små, mørke flekker langs ytterkanten. På undersiden er årene i bakvingen rødbrune. Arten ligner overflatisk mye på artene i den artsrike slekten Colotis.


== Levevis ==
Denne arten lever i tørre, ørkenaktige områder.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Sahel-beltet vestover i alle fall til Tsjad, og på Den arabiske halvøya.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Colotini
slekt Calopieris  Aurivillius, 1898
Calopieris eulimene  (Klug, 1829)


== Kilder ==
Calopieris på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) calopieris i Global Biodiversity Information Facility 
(en) calopieris hos NCBI 
Calopieris eulimene – detaljert informasjon på Wikispecies 
Calopieris – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Bilder av arten