Arfan Bhatti

Arfan Qadeer Bhatti (født 9. august 1977) er en norsk islamist, kjent for å ha medvirket til skudd mot synagogen i Oslo i september 2006. Han ble i 2008 dømt for psykisk medvirkning til skadeverk på synagogen, men frikjent for tiltalepunktet om terrorplanlegging.I januar 2023 siktet norsk politi Bhatti for medvirkning til grov terror. 


== Bakgrunn ==
Bhatti er født og oppvokst i Norge med foreldre av pakistansk opphav. Han var 13 år da han for første gang ble tatt for kriminalitet, han ble tidlig i tenårene knyttet til ungdomsgjengen Young Guns i Oslo. I 1994 ble han tatt for å ha knivstukket en butikkeier. Han ble frifunnet for trusler, men dømt for vold mot politiet i 1997.


== 1998–2006 ==
I 1998 ble Bhatti idømt sikring for å ha skutt en person under et torpedo-oppdrag. Etter å ha sonet ferdig straffen, uteble han fra en permisjon fra sikringsdommen i 2001, og oppholdt seg i Pakistan. Senere i 2001 ble han arrestert i Oslo, og ble tilbakeført til soning av sikringsdommen. I tillegg prøvde påtalemyndigheten i ettertid å idømme Bhatti lengre forvaring knyttet til dommen fra 1998. Dette lyktes de ikke med, da Høyesterett avslo kravet. Den fornærmede i 1998-saken ble funnet drept i Sverige samme år i forbindelse med et torpedo-oppdrag. På denne tiden var Bhatti i Pakistan. 
Under rettssaken der politiet prøvde å få forlenget forvaringsdommen var det rettspsykiater Berthold Grünfeld som foretok diagnosen av  Bhatti. Han konkluderte at Bhatti led av en såkalt dyssosial personlighetsforstyrrelse.Under oppholdet i Pakistan ble Bhatti religiøs, da han kom ut av fengselet i 2002 ytret han støtte til Osama bin Laden og hans terror-nettverk. Han ble samtidig gift og fikk to barn med sin kone fra Pakistan. I et intervju med Dagbladet uttalte Bhatti at «Vi ønsker at Norge en dag blir en islamsk nasjon og bli styrt etter Sharia-lover.»I 2004 ble Bhatti offentlig ettersøkt i Norge med bilde i en rekke medier. Han var først mistenkt for drapet på Sandaker i februar 2004, en sak han fort ble sjekket ut fra. Drapet var koblet til en feide mellom A-gjengen og B-gjengen i Oslo. Disse gjengene er en etterfølger av Young Guns som ikke eksisterte lenger i 2004. Bhatti hevdet han ikke hørte til noen av gjengene, og at han ikke hadde noe uoppgjort med B-gjengen. Senere på året ble han mistenkt for et drapsforsøk på Sognsvann, og ble tilslutt pågrepet i september 2004. Etter en tid i varetekt ble han frifunnet for Sognsvannsforholdet.
Politiets sikkerhetstjeneste (PST) begynte overvåking av Bhatti i juli 2006 etter en rapport fra Tyskland om at de hadde funnet en manual for et panservernsystem i bilen hans. Tysk politi var redd for at han var knyttet opp mot en terrorhandling rettet mot fotball-VM. Tyskland hadde ikke nok bevis til å arrestere ham, og han reiste og besøkte Princ Dobroshi, som han kjente fra fengselsopphold i Norge, i Kosovo. Etter dette reiste han til Norge, og PST opprettet så overvåking av Bhatti, både telefon- og romavlytting.


== Skuddene mot synagogen ==
Natt til 17. september 2006, ble Det mosaiske trossamfunnets synagoge beskutt i Oslo. Bhatti ble pågrepet den 23. september og tiltalt, og satt i varetekt fram til rettssaken i 2008, tiltalt for planlegging av terrorisme. Da Bhatti ble varetektsfengslet, ble han satt i isolasjon og gikk først til normal soning etter 14 måneder. Amnesty International er blant organisasjonene som har uttalt seg sterkt negativt om dette og sidestilt det med tortur.Bhatti hevdet at skytingen mot synagogen ikke kunne anses som terrorisme. Han var i tillegg tiltalt for planlegging av angrep på den amerikanske ambassaden i Oslo. Samtalen der han snakker om å kaste granater mot ambassaden skjedde i august 2006.
Bhatti har innrømmet at han sto bak en skyteepisode mot en enebolig i Asker som ledd i et pengeinnkrevingsoppdrag fra T5PC-topper. Imidlertid var saksforholdene omkring denne saken ikke av en art som førte til at Bhatti ble domfelt.I 2008 ble Bhatti funnet skyldig i å ha medvirket til å skyte mot synagogen, men ble frifunnet for brudd på paragraf 147 i straffeloven om terrorhandlinger. Bhatti ble også funnet skyldig blant annet i medvirkning til et drapsforsøk på Kolsås i Bærum i 2006. I ankesaken i Borgarting lagmannsrett i 2009 ble han også frifunnet for drapsforsøket på Kolsås.


== Etter 2010 ==
Etter at en veibombe drepte fire norske soldater i juni 2010 uttalte Bhatti til Verdens Gang: «Norske soldater er terrorister. De må regne med å bli drept.»I november 2011 ble Arfan Bhatti anmeldt for trusler av TV 2 etter at han truet en TV 2-fotograf på vei ut fra en rettssak mot tre menn som står tiltalt for å ha planlagt terror mot Jyllands-Posten pga. Mohammedkarikaturene. Politiet utstedte deretter forbud for Bhatti mot å oppsøke den angjeldende fotografen og TV2 sine lokaler.Den 20. januar 2012 holdt Bhatti en appell utenfor Stortinget med krav om at norske soldater trekkes ut av Afghanistan. «Hvis ikke må det norske folk være klar over at deres sikkerhet fortsatt vil være truet» uttalte han. Protesten samlet kun rundt 35 deltagere, men var gjenstand for omfattende mediaoppmerksomhet21. september 2012 var Arfan Bhatti en av lederne for en demonstrasjon på drøyt 100 personer som protesterte mot en omstridt amerikansk YouTube-film om profeten Muhammed utenfor den amerikanske ambassaden i Oslo. Demonstrantene hyllet Osama bin Laden. Bhatti er blitt betegnet som en av lederpersonene i den ekstreme islamistiske grupperingen Ansar-Al-Islam som under navnet Profetens Ummah sto bak demonstrasjonen.Det ble meldt om at Bhatti i slutten av 2012 reiste til Pakistan. I ettertid har det vist seg at han har holdt til med opprørere i landet. Det kom også  bilder av en bevæpnet Bhatti, noe han selv la ut på Facebook.Bhatti forsvant 7. januar 2013. Høsten samme år opplyste PST at han satt i fengsel i Pakistan. 14. januar 2015 ble Bhatti pågrepet av politiet på Gardermoen etter at han kom med et fly fra Pakistan.


== 2022 ==
Den 23. september 2022 ble Arfan Bhatti internasjonalt etterlyst av norsk politi. Bakgrunnen var hans kontakt med den siktede Zaniar Matapour (f. 1979) som stod bak masseskytingen i Oslo 2022 den 25. juni. Bhatti er siktet for medvirkning til skyteepisoden.Bhatti hadde da oppholdt seg i Pakistan siden mai 2022, og norsk politi ba om bistand fra pakistansk politi til å lokalisere og pågripe han.Den 26. september 2022 skal Bhatti ha blitt anholdt av pakistansk sikkerhetspoliti, og ført til et fengsel i Gujrat.


=== Forhold til journalist ===
I forbindelse med etterforskningen av masseskytingen i Oslo 2022 ble det gjort kjent i mediene at Bhatti hadde et forhold til journalisten Karianne Solbrække (f. 1972) tidlig på 1990-tallet. Solbrække ble i september 2016 nyhetsredaktør for TV 2 og flere medier utfordret hennes habilitet i pressedekning av Bhattis rolle i saken, deriblant Aftenpostens Frank Rossavik (f. 1965). Sjefredaktør i TV 2, Olav Terjeson Sandnes, uttalte at Solbrække ble vurdert som habil i saker som omhandler Arfan Bhatti. Han viste til at relasjonen lå langt tilbake i tid.Politiets sikkerhetstjeneste varslet i 2006 TV2 om forholdet mellom Solbrække og Bhatti. Forholdet var også kjent for ledere ved Oslo politidistrikt som derfor var forsiktige med å dele informasjon med Solbrække.


== 2023 ==
Norsk politi siktet Bhatti for medvirkning til grov terror i januar 2023, blant annet for å ha stått i forbindelse med Zaniar Matapour, som tidligere var blitt siktet for drapene som førte til at Oslo Pride-markeringen i 2022 ble avlyst. Dersom han blir kjent skyldig, kan Bhatti dømmes til opptil 30 års fengsel, en særskilt maksimalstraff for terrorhandlinger.


== Referanser ==