Hulegresshopper

Hulegresshopper eller hulesirisser (Raphidophoridae) er en gruppe av rettvinger og tilhører en familiegruppe blant vortebitere og sirisser.
De fleste artene finnes i tropiske områder.  De er utbredt i hele verden,  men mangler på de mer kjølige stedene. En art veksthusgresshoppe, kan finnes helt sør i Norge. Den overlever bare innendørs, i veksthus.


== Utseende ==
Hulegresshoppene har en karakteristisk kroppsform, med en kort, krumrygget kropp, lange antenner og meget lange bein, særlig bakbeina som gjerne er flere ganger så lange som kroppen.
Kroppen er mellom 13 og 40 millimeter, og er brunlig, grå eller grønnlig på farge. Vanligvis med et sterkt (kitinisert) hudskjelett, men arter som tilbringer mye av tiden i huler kan være ganske bløthudet. De er vingeløse.
Bakbeina er både mye større og kraftigere enn de andre beina. Særlig lårene er kraftige. Leggene har små korte pigger eller torner.
Hulesirisser har to lange haletråder (cerci).  Antennene er trådformet og svært lange, betydelig lengre enn kroppen.  De har vanligvis øyne, men enkelte arter som lever hele livet i huler kan mangle øyne. Palpene (munnfølerne) er meget lange, ofte har disse overtatt øynenes funksjon som det viktigste sanseorganet.
Nymfene er normalt ganske  like de voksne, men mindre.


== Levevis ==
Hulesirisser lever av planter eller som rovdyr på andre mindre dyr. Arter som lever i huler har ofte meget ujevn tilgang på mat og må være i stand til å spise litt av hvert. Når de går vifter de ofte med de lange antennen foran seg for å oppdage eventuelle predatorer.
Paringen skjer i ofte i eller ved hulen. Hunnen legger eggene i jorden, i mudder eller grus, inne i hulen.
Hulesirisser har ufullstendig forvandling, overgang fra nyklekt larve til det voksne kjønnsmodne insektet går gradvis gjennom flere nymfestadier. Utviklingstiden fra egg, via nymfestadiene til det voksne stadiet kan være noen uker under gunstige forhold.  Temperatur og antall hudskift er avgjørende.  Noen har ganske mange nymfestadier og skifter huden mellom hvert av disse. Vekst skjer ved et hudskifte. Sirisser mangler i likhet med alle leddyr et indre skjelett.


== Utbredelse ==
Hulegresshoppene er utbredt over det meste av verden, men mange av artene har meget begrensede utbredelser, gjerne bare i ett enkelt hulesystem. Familien omfatter verdens sørligst-levende gresshoppe, Parudenus falklandicus, som lever på heier på Falklandsøyene.
Det største artsmangfoldet finnes i Indonesia, Malaysia og Polynesia, områder som er rike på huler.


== Systematisk inndeling ==

vingede insekter (Pterygota)
Neoptera («nyvinger»)
Orthopteroida  («gresshoppelignende insekter»)
Orden rettvinger (Orthoptera)
Underorden vortebitere og sirisser  (Ensifera)
Overfamilie Gryllacridoidea
Familie hulegresshopper (Rhaphidophoridae)
Underfamilie Aemodogryllinae Jacobson, 1905  —  Asia, innendørs over hele verden
slekten Aemodogryllus Adelung, 1902 – 13 arter
slekten Diestrammena Brunner von Wattenwyl, 1888 – 13 arter
slekten Eutachycines  Storozhenko, 1990 – 12 arter
slekten Gymnaeta Adelung, 1902 – 18 arter
slekten Microtachycines Gorochov, 1992 – én art
slekten Paradiestrammena  Chopard, 1919 – 11 arter
slekten Paratachycines Storozhenko, 1990 – 17 arter
slekten Tachycines Adelung, 1902 – 7 arter
veksthusgresshoppe (Tachycines asynamorus Adelung, 1902 ) – kan finnes innendørs (veksthus), i Norge.
Underfamilie Ceuthophilinae Tepper, 1892 — Nord-Amerika
gruppe Argyrtini Saussure & Pictet, 1897
slekten Anargyrtes Hubbell, 1972 – 2 arter
slekten Argyrtes Saussure & Pictet, 1897 – 4 arter
slekten Leptargyrtes Hubbell, 1972 – 2 arter
gruppe Ceuthophilini Tepper, 1892
slekten Ceuthophilus Scudder, 1863 – 87 arter
slekten Macrobaenetes Tinkham, 1962 – 4 arter
slekten Rhachocnemis Caudell, 1916 – én art
slekten Styracosceles Hubbell, 1936   – 4 arter
slekten Typhloceuthophilus Hubbell, 1940 – én art
slekten Udeopsylla Scudder, 1863 – én art
slekten Utabaenetes Tinkham, 1970 – én art
gruppe Daihiniini Karny, 1929
slekten Ammobaenetes Hubbell, 1936 – 3 arter
slekten Daihinia Haldeman, 1850 – én art
slekten Daihinibaenetes Tinkham, 1962 – 3 arter
slekten Daihiniella Hubbell, 1936 – én art
slekten Daihiniodes Hebard, 1929 – 2 arter
slekten Phrixocnemis Scudder, 1894  én art
gruppe Pristoceuthophilini Rehn, 1903
slekten Exochodrilus Hubbell, 1972 – 2 arter
slekten Farallonophilus Rentz, 1972
slekten Phoberopus Saussure & Pictet, 1897 – 2 arter
slekten Pristoceuthophilus Rehn, 1903  – 13 arter
slekten Salishella Hebard, 1939 – én art
Underfamilie Dolichopodainae Brunner von Wattenwyl, 1888 — Middelhavsområdet
slekten Dolichopoda Bolivár, 1880 – 46 arter
Underfamilie Gammarotettiginae Karny, 1937
Slekten Gammarotettix Brunner von Wattenwyl, 1888 – 6 arter
Underfamilie Hadenoecinae Ander, 1939 — Nord-Amerika
slekten Euhadenoecus Hubbell, 1978 – 4 arter
slekten Hadenoecus Scudder, 1863 – 5 arter
Underfamilie Macropathinae Karny, 1929 — hulewetaer: Australia, Chile, New Zealand
gruppe Macropathini Karny, 1929
slekten Australotettix Richards, 1964 – 2 arter
slekten Cavernotettix Richards, 1966 – 5 arter
slekten Dendroplectron Richards, 1964 – én art
slekten Heteromallus Brunner von Wattenwyl, 1888 – 10 arter
slekten Insulanoplectron Richards, 1970 – én art
slekten Ischyroplectron Hutton, 1896 – én art
slekten Isoplectron Hutton, 1896 – 5 arter
slekten Macropathus Walker, 1869 – 2 arter
slekten Micropathus Richards, 1964 – 5 arter
slekten Neonetus Brunner von Wattenwyl, 1888 – 3 arter
slekten Notoplectron Richards, 1964 – én art
slekten Novoplectron Richards, 1958 – én art
slekten Novotettix Richards, 1966 – én art
slekten Pachyrhamma Brunner von Wattenwyl, 1888 – 12 arter
slekten Pallidoplectron Richards, 1958 – 3 arter
slekten Pallidotettix Richards, 1968 – én art
slekten Paraneonetus Salmon, 1948 – én art
slekten Parudenus Enderlein, 1909 – 2 arter
slekten Parvotettix Richards, 1968 – 6 arter
slekten Petrotettix Richards, 1972 – 4 arter
slekten Pharmacus Pictet & Saussure, 1893 – 4 arter
slekten Pleioplectron Hutton, 1896 – 5 arter
slekten Setascutum Richards, 1972 – 2 arter
slekten Spelaeiacris Péringuey, 1916 – én art
slekten Speleotettix Chopard, 1944 – én art
slekten Tasmanoplectron Richards, 1971 – én art
slekten Turbottoplectron Salmon, 1948 – én art
slekten Udenus Brunner von Wattenwyl, 1900 – 3 arter
slekten Weta Chopard, 1923 – 2 arter
gruppe Talitropsini Gorochov, 1988
slekten Talitropsis Bolivár, 1882 – 6 arter
Underfamilie Protroglophilinae (fossil)
slekten Protroglophilus †
Underfamilie Rhaphidophorinae Walker, 1871 — Nord-Amerika
slekten Eurhaphidophora Gorochov, 1999 – én art
slekten Minirhaphidophora Gorochov, 2002 – 2 arter
slekten Neorhaphidophora Gorochov, 1999 – én art
slekten Pararhaphidophora Gorochov, 1999 – én art
slekten Rhaphidophora Audinet-Serville, 1838 – 60 arter
slekten Stonychophora Karny, 1934 – 18 arter
Underfamilie Troglophilinae Krauss, 1879 — Middelhavsområdet
slekten Troglophilus Krauss, 1879 – 15 arter
Underfamilie Tropidischiinae Scudder, 1869
slekten Alpinanoplophilus Ishikawa, 1993 – 9 arter
slekten Anoplophilus Karny, 1931 – 18 arter
slekten Tropidischia Scudder, 1869 – én art


== Kilder ==
Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4
Liste over artene, fra Orthoptera Species File Online


== Eksterne lenker ==
(en) Hulegresshopper – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Hulegresshopper i Encyclopedia of Life 
(en) Hulegresshopper i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hulegresshopper hos Artsdatabanken 
(sv) Hulegresshopper hos Dyntaxa 
(en) Hulegresshopper hos Fauna Europaea 
(en) Hulegresshopper hos Fossilworks 
(en) Hulegresshopper hos ITIS 
(en) Hulegresshopper hos NCBI 
(en) Kategori:Rhaphidophoridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Rhaphidophoridae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Hulegresshopper
Bildegalleri over nordamerikanske arter
Norsk Entomologisk forening