jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Johan Henrik Freithoff

Johan Henrik Freithoff (1713–1767) var en norsk komponist, fiolinist og embetsmann fra seinbarokken og rokokkoen.


== Liv og virke ==
Freithoff studerte fiolin og komposisjon i Italia i 1730-årene, kanskje hos Giovanni Battista Sammartini. Sikkert er det at han gikk i tjeneste hos Storhertugen av Toscana, Gian Gastone de’ Medici, og at han var i Konstantinopel oktober 1742. Samme år vendte han tilbake til Kristiansand før han i 1744 fikk ansettelse som fiolinist ved hoffet til Christian VI. I 1746 fikk han i tillegg en godt betalt stilling som kansellisekretær i det danske Kanselli.
Freithoff levde tilsynelatende et stille og regelmessig liv i kong Frederik Vs tjeneste som musiker og sekretær. Han oversatte bøker til dansk, og man antar at han også har reist i kongens tjeneste. Freithoff døde av tuberkulose.
Det er bevart ni kammermusikalske verk etter ham, blant annet to sonater med generalbass, én for fløyte i G-dur og én for fiolin i E-dur, samt to triosonater for 2 melodiinstrumenter (fløyte, fiolin, obo) og generalbass, én i g-moll og én i A-dur.
Freithoff brukt blant annet en fiolin laget av Isak Botnen i Hardanger.


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) Johan Henrik Freithoff i Store norske leksikon
«Johan Henrik Freithoff», Den Store Danske Encyklopædi
«Freithoff, Johan Henrik» i Dansk Biografisk Lexikon


== Litteratur ==
Erlend Winkel: Johan Henrik Freithoff, i Levende musik 1:1942, s. 109-117
Bjarne Kortsen: J. H. Freithoff 1713-1767; Man and Music. Bergen: Editio norvegica, 1972
Johan Henrik Freithoff: The Complete Works of J. H. Freithoff (utgave ved Bjarne Kortsen). Bergen: Editio norvegica,  1974


== Eksterne lenker ==
Omtale av CD med kammermusikk
Trond Erikson: «Ny» norsk barokk-komponist , Den Klassiske cd-bloggen, 30. desember 2003
Spiller sørlandets barokkkomponist, nrk.no 22. mai 2008
(en) Fritt tilgjengelige noter av Johan Henrik Freithoff i International Music Score Library Project
Ding Guangen

Ding Guangen (kinesisk: 丁关根; pinyin: Dīng Guāngēn; født september 1929 i Wuxi i provinsen Jiangsu i Kina, død 22. juli 2012) var en kinesisk kommunistisk politiker og tidligere jernbaneminister i Folkerepublikken Kina. Han var i mange år medlem av det kinesiske kommunistpartis politbyrå, flere av dem i politbyråets stående komite.  Han var fra 1992 til 2002 leder for Det kinesiske kommunistiske partis sentralkomites propagandaavdeling.
Han ble utdannet til ingeniør ved Jiaotong-universitetet i Shanghai.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ding Guangen hos China Vitae
Juhan Kukk

Juhan (Johann) Kukk (født 1. apriljul./ 13. april 1885greg. i Käru, i Lääne-Viru, Estland, død 4. desember 1942 i Arkhangelsk oblast i Sovjetunionen) var en  estisk politiker.
Kukk gikk studerte økonomi ved Rigas tekniske universitet i 1904 til 1910, og studerte etterpå videre i Tyskland der han avla diplomeksamen. Etter endt utdannelse arbeidet Kukk i Tartu som bankassistent. Fra 1911 var han også redaktør og utgiver av avisen Ühistegevusleht. Under den første verdenskrig var Kukk medlem av den estiske forsyningskomitéen. Han fortsatte sin virksomhet innen industri og forbrukersak også etter at han gikk inn i politikken.   
I 1917 til 1918 var Kukk leder for finansdepartementet i den estiske provinsregjeringen (Maapäev), 1918 til 1919 finans- og statlig eiendoms-minister i den midlertidige regjeringen, 1919–1920 finansminister i Estland, 1920–21 minister for handel og industri, 1921–1922, leder for den første lovgivende forsamlingen (Riigikogu), 1922–1924 direktør for den estiske nasjonalbanken. Han var medlem av både den første og andre Riigikogu (1920–1926). Fra november 1922 til august 1923 var han statsoverhode.
Kukk ble arrestert av NKVD i 1940, ble deportert til Sovjetunionen og døde i 1942 i fangeleiren Kargopollag. 


== Kilder ==
Juhan (Johann) Kukk
Ülo Kaevats et al. 2000. Eesti Entsüklopeedia 14. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, ISBN 9985-70-064-3
Appendix 1. Fate of the Members of the Estonian Governments in 1918–1940, Den estiske kommisjon for undersøkelse av forbrytelser mot menneskeheten
Tian Jiyun

Tian Jiyun (kinesisk: 田纪云; pinyin: Tián Jìyún; født 1929 i Feicheng i Shandong i Kina) er en politiker i Folkerepublikken Kina. Han markerte seg som sterk tilhenger av Deng Xiaopings reformer. Har huskes for sin selvbiografi der han medtok en tale han holdt på Den sentrale partiskole i 1992 da han gjorde narr av venstrefløyens kommunister (de som ikke støttet reform og åpning-politikken) og foreslo at de skulle få sine egne «økonomiske soner» der man holdt ved like de verste elementene av det gamle politiske system. 
Tian ble medlem i det kinesiske kommunistparti 16 år gammel. 
Fra 1981 til 1983 var Tian stedfortredende generalsekretær for den kinesiske regjering. Han ble promovert til generalsekretær i 1983, og var visestatsminister fra 1983 til 1993.
Han var medlem av Nasjonalkongressen for det kinesiske kommunistparti i 1982, og ble medlem av politbyrået i 1987.
Tian ble valgt til viseformann for Nasjonalkongressens stående komite i 1993 og ble i det vervet til 1998. 
Tian trakk seg tilbake i 2002, i 73 års alder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Tian Jiyun hos China Vitae 
Tian Jiyun, Xinhuanet
John W. Thompson

John W. Thompson (født 24. april 1949 Fort Dix i New Jersey i USA) er en tidligere visepresident for IBM og nåværende (2009) generaldirektør og styreformann for Symantec Corporation. 


== Eksterne lenker ==
Symantec corporate bio
CNN profile (2002)
Speaking at Stanford
Li Lanqing

Li Lanqing (kinesisk: 李岚清; pinyin: Lǐ Lánqīng; født i mai 1932 i Zhenjiang i provinsen Jiangsu i Kina) er en kommunistisk politiker i Folkerepublikken Kina. 
Han er et tidligere medlem av Det kinesiske kommunistpartis politbyrås stående komite, og var landets første visestatsminister.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Li Lanqing – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Li Lanqing hos China Vitae
Polymyalgia rheumatica

Polymyalgia rheumatica (PMR) (fra gresk poly,  «mange», og myalgia, «muskelsmerte». Kalles gjerne bare polymyalgi) er en betennelsestilstand i musklene, som forårsaker smerter og stivhet, vanligvis i nakke-, skulder- og hofteregionene. Smertene kan oppstå hurtig, eller tilta gradvis over tid.
Smertene følger i regelen en døgnvariasjon, hvor smertene og stivheten er mest uttalt på morgenen. Sykdommen er sterkt assosiert med sykdommen temporalis arteritt (betennelsestilstand i arteriene), og man regner med at det er stor grad av overlapp mellom disse sykdommene, både i forekomst og symptombilde.
Det er stor variasjon i hvor lang behandligstid som kreves før sykdommen går tilbake, men man regner med at de fleste vil kunne avslutte behandlingen etter 2-5 år.


== Symptombilde ==
De dominerende symptomene ved polymyalgi er smerter og stivhet i nakke-, skulder- og hofteregionene. Smertene er middels til kraftige, og kan være så uttalte at de hindrer pasientene i sine daglige gjøremål. Symptomene er som regel mest uttalt på morgenen og etter søvn. Anemi, tretthet og mangel på appetitt ses også hyppig.


== Etiologi og patogenese ==
Man kjenner ikke årsaken til polymyalgi. Man vet imidlertid at den oppstår ved at kroppens egne hvite blodlegemene angriper leddkapslene i kroppen slik at det oppstår en betennelsestilstand. Man har knyttet sykdommen til vevstypen HLA-DR4. Dette betyr at personer med denne vevstypen er disponert for å utvikle sykdommen, og at det er en arvelig komponent knyttet til risiko for utvikling av sykdommen.


== Diagnose ==
Polymyalgi er vanskelig å diagnostisere, da det ikke finnes noen diagnostisk test. Symptombildet er også veldig overlappende med andre muskel- og skjelettlidelser, som gjør sykdommen vanskelig å skille fra f.eks. reumatoid artritt.
American College of Rheumatology har utarbeidet 7 diagnostiske kriterier i et forsøk på å gjøre diagnostikken enklere og mer standardisert. Det kreves at tre eller flere av kriteriene foreligger:

bilateral smerte og stivhet i skuldrene
utvikling av sykdomsbildet på mindre enn to uker
SR > 40 mm/time
morgenstivhet som varer i mer enn én time
alder 65 år eller eldre
depresjon eller vekttap
bilateral ømhet i overarmene


== Behandling ==
Behandlingen er i hovedsak medikamentell, og innebærer glukokortikoider (kortison) som demper kroppens eget immunforsvar. Klassisk for polymyalgi, er at man får en rask og effektiv bedring av plagene.


== Epidemiologi og forekomst ==
Det er ikke identifisert noen sikre utløsende årsaker til polymyalgi, men flere elementer er assosiert med risiko for utvikling av sykdommen:

Sykdommen debuterer som en regel bare hos personer over 50 år
Gjennomsnittsalderen for utvikling av polymyalgi er over 70 år
Kvinner har dobbelt så høy forekomst som menn
Sykdommen rammer i hovedsak hvite
50% av personer med temporalis arteritt, utvikler også polymyalgi.
Vvstypen HLA-DR4 er assosiert med økt risiko


== Eksterne lenker ==
OUS, Rikshospitalet. Seksjon for Revmatologi
Vaskulitt.no
’98 Live Meltdown

'98 Live Meltdown er det tredje konsertalbumet fra det britiske heavy-metal-bandet Judas Priest.
Albumet ble innspilt i 1998 og utgitt 29. september samme år. Det er det første av to konsertalbum med vokalist Tim «Ripper» Owens.


== Sporliste ==
Alle spor av Rob Halford, K.K. Downing og Glenn Tipton unntatt hvor annet er nevnt.

Disk 1«The Hellion» – 1:08
«Electric Eye» – 3:47
«Metal Gods» – 4:09
«Grinder» – 4:26
«Rapid Fire» – 4:24
«Blood Stained» (Downing, Tipton) – 5:08
«The Sentinel» – 5:46
«A Touch of Evil» – 5:51
«Burn in Hell» (Downing, Tipton) – 5:34
«The Ripper» (Tipton) – 3:52
«Bullet Train» (Downing, Tipton) – 5:58
«Beyond the Realms of Death» (Halford, Les Binks) – 7:13
«Death Row» (Downing, Tipton) – 4:22Disk 2«Metal Meltdown» – 5:02
«Night Crawler» – 6:11
«Abductors» (Downing, Tipton) – 5:54
«Victim of Changes» (Al Atkins, Halford, Downing, Tipton) – 8:31
«Diamonds & Rust» (Joan Baez) – 3:54
«Breaking the Law» – 2:36
«The Green Manalishi (With the Two-Pronged Crown)» (Peter Green) – 4:53
«Painkiller» – 6:28
«You've Got Another Thing Comin'» – 8:35
«Hell Bent for Leather» (Tipton) – 2:48
«Living After Midnight» – 6:01


== Personell ==
Tim «Ripper» Owens: Vokal
K.K. Downing: Gitar
Glenn Tipton: Gitar
Ian Hill: Bassgitar
Scott Travis – Slagverk


== Eksterne lenker ==
(en) '98 Live Meltdown på Discogs 
(en) '98 Live Meltdown på MusicBrainz 
(en) '98 Live Meltdown på AllMusic
Filmåret 1928

Filmåret 1928 er en oversikt over lanserte filmer, fødte og avdøde filmpersonligheter i 1928.


== Fødsler ==


== Avdøde ==


== Oscar i utvalg ==
Se her for komplett liste


== Årets filmer ==


=== A - G ===
Bergenstoget plyndret i natt
Brenningen av det røde lotustempelet
Cafe X
Cirkus
Den andalusiske hund
En av de många
En kvinnas martyrium


=== H - N ===
Moran of the Marines
Når syrinene blomstrer


=== O - U ===
Steamboat Willie
Parisiskor
Synd
Til Singapore


=== V - Å ===
Viddenes folk
Våre dansende døtre
Ådalens poesi


== Kortfilm (tegnefilm) ==
Chefens cigarett
Noahs ark
Rough Riders
Skjæbnen
Teddy fantasier IV


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) 1928 in film – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Filmer fra 1928 vurdert av forgjengeren til det norske Medietilsynet Besøkt 28. desember 2018
SYNOP

SYNOP er værobservasjoner fra bakkestasjoner som blir gjort ved et eller flere faste tidspunkt over hele verden: 00, 03, 06, 09, 12, 15, 18 og 21 UTC. Formålet er å kartlegge værsituasjonen på et gitt tidspunkt over et større geografisk område.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Meteorologisk institutt. Meteorologileksikon. SYNOP.
Jiang Chunyun

Jiang Chunyun (kinesisk: 姜春云; pinyin: Jiāng Chūnyún; født april 1930 i fylket Laixi i Qingdao i provinsen Shandong i Kina) er en kinesisk kommunistisk politiker. Han er viseformann for den stående komite for den niende nasjonale folkekongress.
Jiang ble medlem av det kinesiske kommunistparti i februar 1947. Han fikk en lang karriere i partiapparatet og i statsapparatet, og var blant annet guvernør i Shandong, generalsekretær for kommunistpartiet i samme provins, og Folkerepublikkens visestatsminister. Han var medlem av sekretariatet for partiets sentralkomite og av politbyrået. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jiang Chunyun hos China Vitae 
Biografi
Vevstype

Vevstype defineres av hvilke antigener som finnes på overflaten av cellene i en organisme. Antigenene presenteres på overflaten av cellene av vevsforlikelighetsantigenkomplekset MHC (engelsk: Major Histocompatibility Complex), som hos mennesket kalles humant levkocyttantigen (HLA).


== Funksjon ==
Vevstypen er nødvendig for at organismens celler skal kunne skille mellom egne og fremmede celler. Dette er nyttig bl.a. for immunforsvaret.


== HLA ==


== Sykdom ==
Vevstype er i mange tilfeller knyttet til økt risiko for utvikling av visse sykdommer. Dette gjelder bl.a. for:

Polymyalgia rheumatica
Leddgikt
Cøliaki
Temporalisarteritt
Diabetes
Stort engfly

Stort engfly (Apamea monoglypha) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne store, gråbrune arten er vanlig nord til Nordland i Norge.


== Utseende ==
Et stort (vingespenn 43–54 mm) og kraftig, brunt nattfly, forvingen vanligvis med skarpe og markerte tegninger. Den kan ligne på flere av de andre Apamea-artene, men kjennes lett på størrelsen. Forkroppen (thorax) er brunlig med smale, mørke lengdestriper. Hannen har lange hårpensler på bakkroppsspissen. Forvingen er lyst gråbrun til mørkbrun, tegningene er tydelige unntatt hos svært mørke eksemplarer. Den har alle de vingetegningene som er karakteristiske for nattfly: mørk-kantede nyre- og ringmerker litt foran midten av vingen, bak disse en kort, svart lengdestrek (tappmerke) som er gaffeldelt i den indre enden, framoverbøyd i den ytre. To smale, siksak-tverrlinjer (mellomlinjer) avgrenser et trekantet midtfelt der nyre- og ringmerkene sitter. Mellomlinjene møtes nesten ved bakkanten. Ved vingeroten er det en kort, bølgete, svart lengdestrek (rotmerke), dessuten en svart lengdestrek langs bakkanten. Langs ytterkanten går den en smal, hvit, siksak-tverrlinje (bølgelinjen), denne har tre mørke, innover-rettede pileflekker i midten. Området mellom bølgelinjen og tappmerket er ofte lyst. Bakvingen er silkeaktig brungrå, lysere ved roten. Ved bakhjørnet er det et lite, trekantet, lyst felt. Larven er lyst brungrønn med spredte, svarte vorter som bærer ganske lange, hvite børster.


== Levevis ==
Stort engfly er en god flyger som kan påtreffes nær sagt hvor som helst, men hyppigst i åpne områder. Larvene lever på røttene av ulike gras (Poaceae). De klekkes i september, overvintrer og fullfører utviklingen sin i mai. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli–september.


== Utbredelse ==
Den er utbredt over hele Europa og i det nordlige Asia østover til de sentrale delene av Sibir. I Norge er den vanlig nord til det sørlige Nordland, bortsett fra de nordlige delene av Østlandet der den er sjelden.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Stort engfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Apamea monoglypha på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) stort engfly i Encyclopedia of Life 
(en) stort engfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) stort engfly hos Artsdatabanken 
(sv) stort engfly hos Dyntaxa 
(en) stort engfly hos Fauna Europaea 
(en) stort engfly hos NCBI 
(en) Kategori:Apamea monoglypha – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Apamea monoglypha – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Apamea monoglypha – detaljert informasjon på Wikispecies
Hvitt strandengfly

Hvitt strandengfly (Apamea lithoxylaea) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes langs kysten til Vest-Agder i Norge.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 44 – 50 mm), kraftig, lysfarget nattfly. Den kjennes lett på den lyse fargen kombinert med størrelsen. Kroppen og forvingen er gulhvite med gulgrå bestøving. Forvingen har spredte, små, mørke flekker, en rad av parvise flekker markerer den ytre mellomlinjen litt utenfor midten av vingen. Like bak midten er det en kort, brun lengdestrek som er framoverbøyd ytterst (tappmerket). Langs ytterkanten er det lysbrune pileflekker, ellers mangler vingen tydelige tegninger. Bakvingen er hvit med brunlig ytterkant og en utydelig, kommaformet flekk i midten.


== Levevis ==
Arten forekommer på sandstrender, rullesteinstrender og andre åpne områder med gras ved kysten. Larvene lever på røttene av ulike grasarter (Poaceae). De utvikler seg fra september til juni. De voksne sommerfuglene flyr om natten i juli – september. Arten er oppført som nær truet (NT) på Norsk rødliste for arter fra 2006. Den er truet av tråkk og slitasje som følge av fritidsaktiviteter på strendene den lever på.


== Utbredelse ==
Hvitt strandengfly er utbredt i Europa, bortsett fra de nordligste delene, og videre østover til Altajfjellene. I Norge er den sjelden, funnet ved kysten fra Oslofjorden vestover til Søgne i Vest-Agder.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Hvitt strandengfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Apamea lithoxylaea på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) hvitt strandengfly i Encyclopedia of Life 
(en) hvitt strandengfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvitt strandengfly hos Artsdatabanken 
(sv) hvitt strandengfly hos Dyntaxa 
(en) hvitt strandengfly hos Fauna Europaea 
(en) hvitt strandengfly hos NCBI 
(en) Kategori:Apamea lithoxylaea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Gulbrunt engfly

Gulbrunt engfly (Apamea sublustris) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den finnes på Østlandet, langs kysten til Vest-Agder og i Sogn og Fjordane i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 41 – 45 mm), kraftig, lyst gulbrunt nattfly. Den kan kjennes fra beslektede arter på forvingenes varmt gulbrune farge, ofte med et litt rødlig skjær. Forvingen er gulbrun med få tydelige tegninger. Nyre- og ringmerker er utydelige. Litt bak midten er det en liten, brun, vinklet strek (tappmerket). Vingens tverrlinjer (mellomlinjer og bølgelinje) er lyse og tannete, men ofte nesten usynlige. Ytterkanten har to store, brune, trekantede flekker. Bakvingen er gulgrå.


== Levevis ==
Gulbrunt engfly finnes på tørre, åpne steder som tørrbakker og tørre strandenger. Larvene utvikler seg fra september til mai på røttene av ulike grasarter (Poaceae). De voksne sommerfuglene flyr om natten i juni – juli.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa østover til det sørvestlige Russland, og i Lilleasia. I Norge er den relativt vanlig på Østlandet nord til Vågå og på Sørlandet, den finnes dessuten i Lærdal i indre Sogn.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Gulbrunt engfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Apamea sublustris på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) gulbrunt engfly i Encyclopedia of Life 
(en) gulbrunt engfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gulbrunt engfly hos Artsdatabanken 
(sv) gulbrunt engfly hos Dyntaxa 
(en) gulbrunt engfly hos Fauna Europaea 
(en) gulbrunt engfly hos NCBI 
(en) Kategori:Apamea sublustris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Klaffefeil

Klaffefeil er tilstander hvor det er feil eller sykdom ved hjerteklaffene, med eller uten klinisk betydning. De vanligste klaffefeilene i den vestlige verden er aortastenose og mitralinsuffisiens.


== Sykdom ==
Klaffefeil kan føre til sykdom ved at de forårsaker en hjertesvikt, enten akutt eller over lang tid. Hjertesvikten kan skyldes at en klaff er for trang (stenose) slik at ikke nok blod flyter gjennom, eller at en klaff er lekk (insuffisiens) slik at blod flyter feil vei. Det er hovedsakelig klaffefeil på venstre side av hjertet som forårsaker sykdom.


== Stenose ==
Skyldes oftest aterosklerose og forkalkning av klaffen. Kan også være medfødt.


== Insuffisiens ==
Skyldes én av følgende:

Stivhet av klaffen (sklerose) slik at den ikke lukker ordentlig
Vegetasjoner av mikroorganismer på klaffen ved endokarditt
Skade på klaffen
Etter infeksjon (endokarditt)
Etter operasjon (iatrogen skade)
Medfødt
Utvidelse av hjertet slik at klaffeseilene ikke treffer hverandre


== Aortaklaffen ==


=== Stenose ===
Sannsynligvis den vanligste klaffefeilen i den vestlige verden. Innebærer at aortaklaffen som skiller venstre hjertekammer fra hovedpulsåren, er trang.
Bilyd: Systolisk, crescendo, ofte bortfall av 2. hjertetone.


=== Insuffisiens ===
Lekkasje av aortaklaffen. Opptrer veldig ofte sammen med aortastenose.
Bilyd: Diastolisk, decrescendo.


== Mitralklaffen ==


=== Stenose ===
Klaffen mellom venstre for- og hovedkammer er tett. Sannsynligvis den vanligste klaffefeilen i utviklingsland, som en følge av reumatisk feber som barn.
Bilyd: Diastolisk, jevn. Jo lengre del av diastolen den varer, jo mer uttalt stenose.


=== Insuffisiens ===
Lekkasje av blod fra venstre hovedkammer til venstre forkammer under systole. Oppstår ofte som en konsekvens av utvidelse av hjertet.
Bilyd: Systolisk, jevn, varer gjerne hele systolen (holosystolisk).
Systole

Systolen er definert som det tidsintervallet hvor hjertet trekker seg sammen og pumper blod ut i sirkulasjonssystemet. Systolen er en del av hjertesyklusen, hjertets periodiske sammentrekning og utvidelse. En systole følges av en diastole, og tilsammen utgjør disse to fasene en hel hjertesyklus. En hjertesyklus varer, for mennesket, normalt i omtrent 1 sekund, og systolen utgjør 1/3 av denne.


== Referanser ==
Diastole

Diastole er definert som fasen når hjertets hovedkamre fylles med blod, mellom hjerteslagene. En diastole etterfølges av en systole, der hovedkamrene trekker seg sammen og sender blod ut i hovedpulsåren (aorta) og ut i lungepulsåren. Tilsammen utgjør disse to fasene en hel hjertesyklus.
(Bilde viser systole og ikke diastole)
Diastolen varer betydelig lengre tid enn systolen. Når pulsen blir raskere er det spesielt diastolen som varer kortere tid. Når man hører på hjertet høres vanligvis to ventilklapp for hvert pulsslag. De to slagene som kommer like etterhverandre er før og etter systolen. Det lange intervallet er diastolen. En hjertesyklus varer, for mennesket, normalt i omtrent 1 sekund, og diastolen utgjør 2/3 av denne.


== Referanser ==
Arteriosklerose

Arteriosklerose betegner tilstander hvor arterieveggen er unormalt stiv. Den vanligste årsaken til arteriosklerose er aterosklerose (åreforkalkning), hvor stivheten skyldes avleiring av kolesterol i åreveggen.