jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Fiber

Fiber er en materialtype som består av sammenhengende filamenter eller forlengede enhetlige stykker, på samme måte som homogene tråder. De er viktige bestanddeler i biologien for både planter og dyr, der de holder sammen det øvrige vevet. Menneskers bruksområder for fiber er høyst varierte, vi kan spinne fibrene til tråd, hyssing, snøre, garn og tau. Fiber kan inngå som en komponent i komposittmaterialer eller kan veves til matter som for eksempel papir eller filt. Fiber brukes ofte i produksjon av andre materialer, der råstoffene enten er fra naturen eller produseres syntetisk. Syntetiske fibre er billigere å produsere enn naturlige fibre, ettersom det er en tilnærmet uuttømmelig kilde for syntetiske fibre sammenlignet med tilgangen på naturlige fibre. Etterspørselen etter naturlige fibre er høyere enn for syntetiske fibre, ikke minst fordi naturlige fibre er som regel behageligere å ha på seg i form av klær enn syntetiske fibre.


== Naturlige fibre ==
Naturlige fibre inkluderer de som produseres av planter, dyr og geologiske prosesser. De kan klassifiseres etter opprinnelse.

Plantefiber. Plantefibre benyttes i produksjonen av papir og tekstiler (klær). Kostholdsfiber er viktig for menneskelig ernæring.
Vegetabilske fibre er generelt sett basert på varianter av cellulose, gjerne med lignin. Eksempler inkluderer bomull, hamp, brennesle, jute, lin, ramie og sisal.
Trefiber fremstilles fra trær, da hovedsakelig fra massevirke. Kan fremstilles både kjemisk og mekanisk, man får da cellulose, respektive tremasse. Mesteparten av fiber fra trær anvendes i papirfremstilling som papirmasse. Anvendes også blant annet til fremstilling av så forskjellige ting som tekstiler (viskose), folie (cellofan) og sponplater.Animalske fibre består for det meste av bestemte proteiner. Forekomster er edderkoppsilke, ekte silke, tarmreimer (eng:catgut), hår og ull, slik som kashmir, mohair og angora.
Mineralske fibre i naturlig tilstand: asbest. Asbest er det eneste mineralet med naturlig forekommende lange, mineralske fibre. Korte fiber-lignende mineraler inkluderer wollastinitt, attapulgitt og halloysitt.


== Syntetiske fibre ==

Kunstfiber eller syntetiske fiber er kunstig framstilte fiber.


== Se også ==
Tekstil


== Eksterne lenker ==
Les om fiber på Treveven
Åkerkjølsnegl

Åkerkjølsnegl (Deroceras agreste), er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene. Den har ikke sneglehus og er en av «nakensneglene» uten synlig skall og hører til i gruppen av  åkerkjølsnegler (Agriolimacidae). Åkerkjølsnegl er en av de vanlige sneglene i Norge.
Åkerkjølsnegl er fra mars 2011 artens norske navn.Det norske navnet åkerkjølsnegl brukes om flere av artene i slekten Deroceras som har flere nærstående arter, som nettkjølsneglen. For en sikker artsbestemmelse må en dissekere sneglen og se på genitaliene.


== Utseende ==
Åkerkjølsnegl har en tydelig kjøl lengt bak på kroppen og åndehullet bak midten av kappen. Kroppen varierer i fargen, men er ofte lyst okerfarget, grå eller hvitaktig. Den er mellom 30 og 40 millimeter, noen ganger helt oppe i 50 millimeter.
Den har en tunge (Radula), også kalt raspetunge. Den har små harde tagger eller tenner av kitin.  Med den rasper den i seg maten.
Åkerkjølsnegl er mer diffust farget og skiller seg fra Nettkjølsneglen (Deroceras reticulatum), som har kraftigere fargeflekker.


== Levevis ==
Åkerkjølsnegl finnes nesten overalt hvor det er litt fuktig. I hager, gressenger, skogkanter, kratt, langs vassdrag og lignende steder.  Åkerkjølsnegl er nattaktiv og holder seg vanligvis skjult om dagen når luftfuktigheten er lavere.  Den lever av planter.
Alle lungesnegler er tvekjønnet. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre gjensidig. Eggene legges i hulrom i jorden som sneglen har gravd ut. Den legger omtrent 20-30 egg hver gang og kan gjenta dette flere ganger i løpet av en sommer. Tilsammen kan hver snegl legge nærmere 400 egg. Åkerkjølsnegl er ettårig og kan enkelte år opptre svært tallrikt.


== Skadedyr ==
Den er regnet som et skadedyr og kan opptre i så store mengder at den kan redusere en avling. Den lever av planter, som korn, kål, kløver, jordbær og ulike andre rotvekster.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Åkerkjølsnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Åkerkjølsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Åkerkjølsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Åkerkjølsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Åkerkjølsnegl hos Dyntaxa 
(en) Åkerkjølsnegl hos Fauna Europaea 
(en) Åkerkjølsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Deroceras agreste – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Locomotive Software

Locomotive Software var et lite britisk programvarehus. Mesteparten av dets utvikling ble gjort for Amstrads hjemmedatamaskiner fra 1980-tallet.
Multiface

Multiface var en maskinvareenhet produsert av Romantic Robot UK Ltd. for flere hjemmedatamaskiner på 1980-tallet. Hovedfunksjonen til enheten var å dumpe datamaskinens minne til ekstern lagrning. Siden de fleste spill fra denne tiden ikke hadde mulighet til å lagre, gjorde Multiface det mulig for spillerne å lagre deres fremgang eller posisjon i spillet. Dette gjorde det imidlertid også mulig for brukere å lage sikkerhetskopier eller piratkopier av programvare. Brudd på opphavsretten ble forhindret ved at det var påkrevd at en Multiface var tilstede når man lastet kopiene tilbake inn i minnet. Enheten hadde en ikonisk rød knapp som kunne brukes når som helst for å aktivere den.
Chelsfield

Chelsfield er et område i distriktet Bromley i sørøstlige London. Den opprinnelige landsbyen Chelsfield utgjør sentrum, mens området utenfor denne har blitt utviklet siden 1920-årene. Stedet er lokalisert sørøst for Orpington, nær Londons grense til Kent. Stedet ligger innenfor de historiske grensene til det tradisjonelle grevskapet Kent, men har blitt administrert som en del av London siden 1965.
I henhold til folketellingen av 2011 har valgkretsene Chelsfield og Pratt's Bottom en befolkning på 14 507 innbyggere.


== Historie ==
Stedet er nevnt som Cillesfelle i Domesday Book (1086) i betydningen «Cēols land».Chelsfield var tidligere et verdslig sogn i Kent. I 1894 ble det innlemmet i Bromley landdistrikt. Sognet ble oppløst i 1934, og området ble innlemmet i sognet Orpington og dermed i Orpington bydistrikt. I 1965 ble området overført til Stor-London. 


== Transport ==
Chelsfield stasjon ligger en knapp kilometer vest for sentrum.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Chelsfield Community Archive
Chelsfield Village Events
Ingvald Haugen

Ingvald Haugen (født 16. oktober 1894 i Hadsel, død 20. juni 1958) var en norsk fagforeningsmann og politiker (Ap). Han var formann i Norsk Sjømannsforbund fra 1936 til 1958, og var stortingsrepresentant fra Oslo i perioden 1945-1949. Haugen var fisker fra 1908 til 1914 og sjømann mellom 1914 og 1919. Han var sentralstyremedlem i Arbeiderpartiet mellom 1936 og 1957.
For sin innsats under andre verdenskrig ble Haugen tildelt den britiske King's Medal for Service in the Cause of Freedom.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Ingvald Haugen hos Stortinget 
(no) Ingvald Haugen hos Norsk senter for forskningsdata
Dorothy Bundy

Dorothy «Dodo» May Bundy, gift Cheney, (født 1. september 1916 i Los Angeles, California, død 23. november 2014 i Escondido) var en amerikansk kvinnelig tennisspiller.
Dorothy Bundy vant i 1938 Grand Slam-turneringen Australske mesterskapet som den første amerikanske kvinne. Hun beseiret australske Dorothy Stevenson med 6-3, 6-2 i finalen.
Hun spilte ytterligere 4 GS-finaler hvorav 3 i mixeddouble (Amerikanske- i 1944 og Franskemesterskapet i 1946 samt Wimbledon i 1946) og en i double (Australske mesterskapet 1938). 
Bundy er datter av den amerikanske tennisspilleren May Sutton som tilhørte verdenseliten i begynnelsen av 1900-tallet. Hennes far var Tom Bundy som vant tre doubletitler i Amerikanske mesterskapet; 1912, 1913 og 1914.


== Grand Slam-titler ==
 Australske mesterskapet:
Single damer – 1938 (hun beseiret Dorothy Stevenson med 6-3, 6-2 i finalen)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Dorothy Bundy – ITF Tennis 
(en) Dorothy Bundy – International Tennis Hall of Fame 
Dorothy Cheney dies at 98; won more than 390 national tennis titles, Los Angeles Times
Dieburg

Dieburg er en tysk by i Hessen. Den var tidligere sete for distriktet Dieburg, men er i dag en del av distriktet Darmstadt-Dieburg.


== Historie ==
Byen Dieburg ble første gang dokumentert navngitt i 1492 i skattebøkene til Hessen-Nassau erkebispedømme. Byens navn er avledet fra det middelhøytyske ordet diot i betydningen «folk» og «burg» i betydningen «byborg». Dieburg refererer derfor til folkets borg eller festning som er lokalisert i byens sentrum. Dieburg Museum, som ligger staselig i Fechenbach, har utstillinger av arkeologiske funn. Av spesiell interesse er et relieff fra Mithras-kulten, og en utstilling av fargehåndverkers verksted.
Byens våpenskjold viser Martin av Tours.


== Vennskapsbyer ==
Aubergenville, Frankrike (siden 1975)
Vielau, Tyskland (siden 1990)
Mladá Boleslav, Tsjekkia (siden 1997)


== Bilder ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dieburg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Emily Hood Westacott

Emily Hood Westacott (født 6. mai 1910 død 9. oktober 1980) var en australsk kvinnelig tennisspiller.
Westacott spilte sin første finale i en Grand Slam-turnering i 1937 da hun møtte sin landsmanninne Nancye Wynne Bolton i Australske mesterskapet. Westacott tapte finalen med 3-6, 7-5, 4-6. To år senere i 1939 spilte hun sin andre finale i single, denne gang mot Nell Hall Hopman som hun beseiret med 6-1, 6-2. 
Emily Hood Westacott vant doubletittelen i det australske mesterskapet tre ganger, 1930, 1933 og 1934, alle tre gangene sammen med Margaret Molesworth. 


== Grand Slam-titler ==
 Australske mesterskapet:
Double damer – 1930 (sammen med Margaret Molesworth)
Double damer – 1933 (sammen med Margaret Molesworth)
Double damer – 1934 (sammen med Margaret Molesworth)
Single damer – 1939 (hun beseiret Nell Hall Hopman med 6-1, 6-2 i finalen).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for sportsdatabaser i Wikidata
Beck – Ekstrem tilstand

Beck – Ekstrem tilstand er en svensk film som hadde kinopremiere 28. juni 2006, skrevet av ekteparet Rolf Börjlind og Cecilia Börjlind og regissert av Harald Hamrell


== Handlingen ==
Etter at politiet tilkalles til et tilfelle av brutal kvinnemishandling finnes liket av en mann i et fraflyttet hus. Husets eier og hennes to sønner har tilsynelatende flyktet, men blodspor binder henne til stedet. Martin Beck og Gunvald Larsson gjør alt for å finne kvinnen og hennes barn, men får vite at de holder seg gjemt. Tydeligvis finnes det flere personer som vet hvorfor mishandlingen og mordet har skjedd og hva som i virkeligheten ligger bakom.


== Rolleliste ==
Peter Haber – Martin Beck
Mikael Persbrandt – Gunvald Larsson
Marie Göranzon – Margareta Oberg
Ingvar Hirdwall – Grannen
Peter Hüttner – Oljelund
Ing-Marie Carlsson – Bodil Lettermark
Måns Nathanaelson – Oskar Bergman
Källa Bie – Monika Everdag
Björn Bengtsson – Daniel Orberg
Magnus Mark – Hugo Berner
Elisabet Carlsson – Lillemor Berner
Hampus Nyström – Leo Everdag
Simon Blyberg – Sebastian Everdag
Embla Hjulström – Simone Berner
Ylva Lööf – Viola Furnäs
Rasmus Troedsson – Göran Granit
Lanna Ohlsson – Sykesøsteren
Ingar Sigvardsdotter – Venninnen
Emil Jonsson – Sotaren


== Eksterne lenker ==
(en) Beck – Ekstrem tilstand på Internet Movie Database 
(sv) Beck – Ekstrem tilstand i Svensk Filmdatabas
Glattkøllesnegl

Glattkøllesnegl (Cochlodina laminata) også kalt stor køllesnegl, er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene. 


== Utseende ==
Skallhøyde er 14-18 millimeter og det har 10-12 vridninger. Å lese et skall vil si å holde det på en spesiell måte slik at antall vindinger kan telles og høyden kan måles. Åpningen skal vende mot deg og toppen opp. Mål er skallhøyde og nummer er vridninger. Skallet er avlangt og har mange vindinger.
Kroppen er mørkere grå.


== Levevis ==
Glattkøllesnegl er tvekjønnet, noe som gjør det lettere å finne en partner. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler som under paringen befrukter hverandre gjensidig.  Ettersom de er tvekjønnet kan begge legge egg.  Snegler dør vanligvis ikke lenge etter paring og egglegging.


== Eksterne lenker ==
(en) Glattkøllesnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Glattkøllesnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Glattkøllesnegl hos Artsdatabanken 
(sv) Glattkøllesnegl hos Dyntaxa 
(en) Glattkøllesnegl hos Fauna Europaea 
(en) Glattkøllesnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Cochlodina laminata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Cochlodina laminata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Hans Eidnes

Hans Eidnes (født 20. mars 1887 i Bjarkøy, død 5. juni 1962) var en norsk lærer og politiker (V). Han var stortingsrepresentant fra Troms i perioden 1945-1949. Eidnes var formann i Noregs Mållag mellom 1946 og 1949. Han var medlem av Trondenes kommunestyre mellom 1928 og 1934 (varaordfører 1931-1934). Eidnes ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i gull i 1957.


== Bibliografi ==
Fredsvår, dikt, Brun forlag (1945)


== Eksterne lenker ==
(no) Hans Eidnes hos Stortinget 
(no) Hans Eidnes hos Norsk senter for forskningsdata
Fiber (andre betydninger)

Fiber kan sikte til:

Fiber
Kostfiber
Fibermangel
Kunstfiber
Glassfiber
Muskelfibre
Fiberoptikk
Optisk fiber
Multi-modus fiber
Mørk fiber
Single-modus fiber
Cochlicopa lubrica

Cochlicopa lubrica er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene. Den er utbredt i hele Norge.


== Utseende ==
Sneglehuset er relativt lite, kun 5 til 7,5 mm høyt og 2,4 til 2,9 mm bredt. Det er konisk, oppsvulmende i litt over den ene halvparten (lengden). Første raskt utvidet, deretter mer sakte utvidet. Overflaten er mørk, glinsende, i en gyllen rødbrun farge. Åpningen er nesten oval, med en klar lys indre leppe som ofte skinner igjennom skallet og kan sees utvendig som en lysere gulaktig eller rødlig ring.
Å lese et skall vil si å holde det på en spesiell måte slik at antall vridinger kan telles og høyden kan måles. Åpningen skal vende mot deg og toppen opp. Mål er skallhøyde og nummer er antall vridninger.


== Levevis ==
Cochlicopa lubrica lever på land, langs vassdrag, på fuktige enger og i skog. Den finnes også på noe mer tørre lokaliteter, men da oftest noe mer «kortvokst». Den kryper ofte litt opp på steiner og lignende. De lever av planter, både levende og døde, samt sopp.
Cochlicopa lubrica er tvekjønnet noe som gjør det lettere å finne en partner. For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre gjensidig. Ettersom de er tvekjønnet kan begge legge egg. Snegler dør vanligvis ikke lenge etter paring og egglegging.


== Utbredelse ==
Cochlicopa lubrica finnes i Europa og Nord-Amerika til Mexico. Den er også registrert på Island, Azorene og Madeira. Trolig har den med menneskelig hjelp blitt spredt til New Zealand, Australia, Sør-Afrika samt andre steder i verden.


== Referanser ==


== Litteratur ==
A. C. Van Bruggen. 1980. Cochlicopa lubrica and other alien testaceous land snails in South Africa. The Journal of Conchology 30: 225-228
Edna Naranjo-García und Neil E. Fahy. 2010 The Lesser Families of Mexican Terrestrial Molluscs. American Malacological Bulletin, 28(1-2):59-80
Georg F. J. Armbruster. 2001. Selection and habitat-specific allozyme variation in the self-fertilizing land snail Cochlicopa lubrica (O. F. Müller). Journal of Natural History, 35(2): 185-199
H. E. Quick. Cochlicopa in the British Isles. Proceedings of the Malacological Society
L. M. Cook, R. A. D. Cameron and L. A. Lace. 1990. Land Snails of Eastern Madeira: Speciation, Persistence and Colonization. Proceedings of the Royal Society of London. Series B, Biological Sciences, 239(1294): 35-79


== Eksterne lenker ==
(en) storagatsnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) storagatsnegl i Encyclopedia of Life 
(en) storagatsnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(no) storagatsnegl hos Artsdatabanken 
(sv) storagatsnegl hos Dyntaxa 
(en) storagatsnegl hos Fauna Europaea 
(en) storagatsnegl hos ITIS 
(en) storagatsnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Cochlicopa lubrica – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cochlicopa lubrica – detaljert informasjon på Wikispecies
Generalsuperior

Generalsuperior er tittelen på lederen for flere katolske ordener. Generalsuperior brukes også som en generisk betegnelse for lederen av ordener, som i mange tilfeller kan ha andre titler.
Mari Bjørgan

Mari Bjørgan (født 7. november 1950 i Stavern, død 30. november 2014 i Oslo) var en norsk sanger, revyartist og skuespiller.
Bjørgan debuterte på TV på 1980-tallet med Prima Vera og KLM. Hennes sceneoppgaver omfatter blant annet Paula i Norvald Tveits Splint på Sogn og Fjordane Teater og Josefa i Sommer i Tyrol. Hun var fra slutten av 1970-tallet aktiv i revyer sammen med blant andre Dag Frøland (1983–89) og som ledende kraft i Fredrikstad-revyene siden 1989. Hun hadde flere biroller på film. På 1980-tallet var Mari Bjørgan sammen med skuespilleren Jon Eikemo.


== Diskografi ==
Learn to Love You Right/Let's Spend the Night Together (1975)


=== Deltar på ===
Jonas Fjeld Bing Bang Band: Pans Fløyte (1974)
Jahn Teigen & Herodes Falsk: Teigen synger Falsk (1975)
Jonas Fjeld: Take Two Aspirins and Call Me in the Morning (1975)
Philips: Norwegian Non-Stop Disco Sensation (1977)
PD Music: Kreditkassetten (1980)
Fifty-Fifty: Fifty Fifty – Originalmusikken fra spillefilmen (1982)
Raymon: Raymon's Græitest – Godbiter med Raymon fra Catsrevyene (1989)


== Filmografi ==
2005: Revykongen Dag Frøland – Høydepunkter fra Chat Noir
1992: Nordexpressen Maggan
1989: Bryllupsfesten Gerd Balstad
1985: Deilig er fjorden!
1985: Noe helt annet Hjortgunn
1985: Norge i våre hjerter
1984: Slottstappet
1982: Fifty-Fifty Unni Lie
1981: Julia Julia Else


=== TV ===
Nynytt (1977-1978)
Øystein i fritt fall (1979)
Press (1979)
Narrespeilet (1980)
Brødrene Dal og spektralsteinene (1982)
Godt nytt århundre (1983)
Enten ENTEN, eller ELLER (1984)
Damenes aften! Ladies but gentlemen (1987)
Sommer i Tyrol (1987)
Chat Noir galla (1987)


=== Dubbing ===
SuperTed (1982)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mari Bjørgan på Internet Movie Database 
(sv) Mari Bjørgan i Svensk Filmdatabas 
(en) Mari Bjørgan hos The Movie Database
Norsk flaggtetra

Norsk flaggtetra er en art i gruppen karpelakser. Den kommer fra Sør-Amerika, og har fått det norske navnet på grunn av sine fargetegninger.
Fisken har en metallisk farge, med røde tupper på finnene og et svart merke på ryggfinnen. Det er også en ekstremt stor tetra, opptil 7 cm lang. 
Det er en hardfør, rimelig og vakker fisk, og en populær akvariefisk. Den bør helst holdes i stim.
Den er en notorisk finnenapper, og har en tendens til å ete akvarieplanter.
Den bør ha en temperatur mellom 17 og 28 °C.


== Eksterne lenker ==
(en) Norsk flaggtetra – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Norsk flaggtetra i Encyclopedia of Life 
(en) Norsk flaggtetra i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Norsk flaggtetra hos FishBase 
(en) Norsk flaggtetra hos ITIS 
(en) Norsk flaggtetra hos NCBI 
(en) Kategori:Hyphessobrycon anisitsi – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hyphessobrycon anisitsi – detaljert informasjon på Wikispecies
Mørk hagesnegl

Mørk hagesnegl (Arion hortensis) er et bløtdyr og tilhører de landlevende lungesneglene i familiegruppen skogsnegler.  Den er en av «nakensneglene» uten synlig skall.


== Utseende ==
Mørk hagesnegl  har to par tentakler. På det øverste paret finnes øyne ute på spissen. Det underste paret brukes til å registrere lukter eller kjemikalier.  De har en kappehule som er en del av åndedrettet til sneglen, og den tjenestegjør som en lunge.  Man kan lett se åpningen til kappehulen som et hull, normalt på høyre siden av kappen. Skogsnegler har åndehullet foran midten av kappa.
Mørk hagesnegl  ligner gulsålet skogsnegl og kan forveksles med denne.  Den kan også ligne på enkelte arter i familien kjølsnegler (Limacidae), men disse  har åndehullet bak midten av kappa og en kjøl på den bakre delen av kroppen.


== Levevis ==
Mørk hagesnegl  lever for det meste av ulike plantedeler, som den spiser.  Den har ikke tenner, men en raspetunge, som den kan raspe i seg maten med.  Men den kan spise døde dyr (åtsler)  eller mindre snegler som de kommer over.
Mørk hagesnegl  finnes på fuktige steder med skygge. Den er aktive om natten når luftfuktigheten er høyere. Om dagen hviler den ofte undere steiner eller i tett vegetasjon. Om været blir for tørt og varmt,  lukker den åpningen til kapphulen, mest mulig for å spare på fuktigheten.
Mørk hagesnegl  er hermafroditter (tvekjønnet). For å kunne legge egg kreves allikevel to snegler, som under paringen, befrukter hverandre.  Den legger flere hundre egg i grupper på 20-30 egg, på skyggefulle fuktige steder.  Etter noen uker klekker eggene. De nyklekkete sneglene ser ut som miniatyrer av de voksne individene.   Utviklingstiden til et voksent individ kan variere etter arten, men mellom seks og sju måneder er vanlig. 


== Eksterne lenker ==
(en) Mørk hagesnegl – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Mørk hagesnegl i Encyclopedia of Life 
(en) Mørk hagesnegl i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mørk hagesnegl hos Fauna Europaea 
(en) Mørk hagesnegl hos ITIS 
(en) Mørk hagesnegl hos NCBI 
(en) Kategori:Arion hortensis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons