jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Republikkens orden (Tsjekkoslovakia)

Republikkens orden (tsjekkisk: Řád republiky) var en tsjekkoslovakisk orden. Den ble innstiftet i 1951. Republikkens orden hadde en klasse. Ordenen ble tildelt enkeltpersoner, kollektivbruk, fabrikker og andre kollektiver for fremragende bidrag til økonomien, for fremragende kulturell, vitenskapelig, politisk eller offentlig innsats eller for bidrag til landets forsvar. Ordenen ble tildelt av republikkens president.
Ordenstegnet for Republikkens orden besto fra innstiftelsen av en rund medaljong i gull med hammer og sign i midten omgitt av en krans av lindeblad. Tsjekkoslovakias flagg i rød, hvit og blå emalje og det røde flagg i rød emalje bryter ut av den runde medaljongen mot ordenstegnets øvre del. Baksiden bar innskriften «ČSR» mellom to grener. Ordenstegnet var opphengt i båndet i en halv krans av lindeblad. Båndet var blått med en bred midtstripe i rødt.
Ordenstegnet ble i 1977 endret til en firkantet form med hvite stråler på rødt. I midten av stjernen var en femtagget stjerne i gull med blå detaljer plassert. Stjernen hadde lindeblad i vinklene. Tsjekkoslovakias riksvåpen var plassert midt i stjernen. Ordenstegnet var opphengt i et blått bånd som var forsynt med en stripe i rødt og hvitt med en rekke lindeblad i gull.
Republikkens orden ble avskaffet i 1990 i forbindelse med sosialistregimets fall og overgangen til flerpartidemokrati i Tsjekkoslovakia.


== Litteratur ==
(en) «Czechoslovakia» i Robert Werlich: Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974, s. 107.


== Eksterne lenker ==
Řád republiky, Československé řády a vyznamenání.
Drivjakt

Drivjakt er en jaktform som har røtter tilbake til steinalderen. Prinsippet går ut på å drive (jage) viltet mot andre jegere, som har posisjonert seg i terrenget på forhånd. En eller flere jegere går gjennom et begrenset område i terrenget for å drive eventuelle dyr mot postene. Jaktformen er typisk for blant annet harejakt, rådyrjakt og elgjakt. Til drivjakt kan man også bruke såkalte drivende hunder eller skjellende hunder for å drive viltet mot jegerne.
Utfordringen med drivjakt ligger først og fremst i å forutse hvor dyrenes fluktrute vil gå. Mange jegere bruker derfor mye tid på å undersøke terrenget på forhånd, for å finne de beste postene. Det kan for eksempel være et dyretråkk eller en naturlig kløft i terrenget, som sikrer dyret skjul. Dyrene kjenner som regel terrenget godt og jegeren bør derfor lete etter velbrukte dyretråkk eller andre spor som tilsier at dyrene velger akkurat den fluktruten. Selv dyr som ikke kjenner terrenget vil av instinkt følge visse mønstre i valget av fluktrute. I mange tilfeller velger dyrene likevel en helt annen rute enn det jegeren anså som logisk, spesielt skjer dette med svært stressede dyr. Det er vanlig å gå mot vinden slik at dyrene ikke får vær av menneske før de ser eller hører driverne. 
Det stilles ikke like høye krav til forsiktighet på post under drivjakt som eksempelvis ved råbukkjakt. Det skyldes at dyrene flykter fra en fare og dermed ikke er så oppmerksomme på andre farer. 
I land med høy fattigdom og jakt er en eksklusiv turistnæring, som for eksempel i Ungarn, Slovakia og Polen, er det vanlig at fattige arbeider for jaktarrangører med å drive dyr gjennom skogen mot jegerne som har betalt for jakten. Dette forekommer sjelden eller aldri i Norge, fordi stort sett all jakt organiseres av jegerne selv eller eventuelt sammen med en jaktguide eller kjentmann.


== Se også ==
Jakt
Posteringsjakt
Jaktpost
Noralv Veggeland

Noralv Veggeland (født 21. mai 1941, død 14. august 2020) var professor i offentlig politikk ved Høgskolen i Innlandet, Lillehammer.Veggeland var utdannet cand.real. fra UiO i 1964 og med senere eksamener i sosialfilosofi og politisk idehistorie. Han arebidet som lektor ved Bodø reformgymnas 1965-1972 og var lektor ved Nansenskolen 1972-1973. I 1973 ble han ansatt som høyskolelektor ved Oppland distriktshøgskole, nå Høgskolen i Lillehammer. Han ble ansatt som direktør ved Østlandforskning som han bygget opp fra 1983 til 1985, videre instituttsjef for Nordisk institutt for regionalpolitisk forskning (NordREFO), i København fra 1989 til 1993. I samme tid var han redaktør av NordREFOs forskningspublikasjoner med mer en 25 utgivelser. Han var den første valgte rektor ved Høgskolen i Lillehammer fra 1986 og satt i to perioder. Fra 1977 til 1982 var han medlem av Rådet for samfunnsforskning, Norges almenvitenskapelige forskningsråd (NAVF). Hans forskningsfeltet var norsk og europeisk regionalpolitikk og i de senere år introduksjon av den nye reguleringsstaten i Norge etter europeisk mønster, med særlig vekt på utviklingen av norske styringsformer i offentlige sektorer. Han arbeidet også med den såkalte Nordiske modellen, dens framvekst og dens utfordringer på 2000-tallet som følge av trussel fra den internasjonale bølgen av ideologisk og politisk nyliberalisme.
Han var forskningskoordinator ved NAVF 1985-1988. Fra 1991 til 1993 var han akademisk rådgiver ved Universitetet i Tartu i Estland. Han har vært gjesteforsker og gjesteprofessor/«lecturer» ved University of Massachusetts i henholdsvis 1980 og 2006 og ved European University Institute (EUI) i Firenze i 2009. Gjesteprofessor/«lecturer» ved Odessa University, Ukraina, sommersemesteret 2002. Veggeland var medlem av European Research and Seminar Network: Globalization and transformation of Europe's border, The Norface Seminar Series, 2007-2010, foruten medlem av styret for Norsk Forum for Europaforskning fra 2005 til 2015. Fra 1985 til 1989 var Veggeland redaktør av tidsskriftet Plan og arbeid. Han var også initiativtaker og styreleder for Norsk Fredssenter ved Nansenskolen 1985-1989. 
Veggeland har utgitt mer enn 35 bøker og nærmere 450 fagpublikasjoner.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Noralv Veggeland i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Noralv Veggeland i BIBSYS
Litchfield Observatory

Litchfield Observatory (IAU-kode 789) er et astronomisk observatorium tilknyttet Hamilton College i Clinton, New York, USA. Det er mest kjent som arbeidsstedet til den tysk-amerikanske astronomen C. H. F. Peters (1813–1890), som oppdaget 48 asteroider fra Litchfield. 
Det opprinnelige observatoriet er brent ned, men stedet er markert på campus med teleskopfundamentet utenfor huset Siuda Admissions. Det nåværende observatoriet, som ligger rundt en halv kilometer fra campus, er drevet av solenergi og er åpent for bruk av studenter. Det ble bygget av stein fra samme steinbruddet som den opprinnelige bygningen.
Christopher Heyerdahl

Christopher Heyerdahl (født 18. september 1963 i Britisk Columbia, Canada) er en kanadisk skuespiller. Han er halvt norsk ettersom hans far emigrerte fra Norge til Canada i 1950-årene. Hans far var Thor Heyerdahls fetter. Han er 1,93 meter høy, og var en god ishockeyspiller.
Heyerdahl har spilt i mange filmer og tv-serier, blant annet Stargate Atlantis, Supernatural og Smallville. Han har blitt kjent for rollen som vampyren Marcus i filmatiseringen av bøkene Twilight, New Moon & Breaking Dawn som har blitt filmatisert. Twilight-serien ble en suksess. Heyerdahl spiller også karakteren Thor «The Swede» Gundersen i Hell on Wheels.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Christopher Heyerdahl på Internet Movie Database 
(sv) Christopher Heyerdahl i Svensk Filmdatabas 
(fr) Christopher Heyerdahl på Allociné 
(en) Christopher Heyerdahl på AllMovie 
(en) Christopher Heyerdahl hos Rotten Tomatoes 
(en) Christopher Heyerdahl hos The Movie Database 
(en) Christopher Heyerdahl hos Behind The Voice Actors
Botnkrona Opp

Botnkrona Opp er et motbakkeløp i Sandnessjøen på Helgeland som arrangeres av Sandnessjøen og Omegn Turistforening. Løpet ble første gang arrangert i 2009 som en del av foreningens 75-årsjubileum, etter idé fra Kai Simonsen.
Løypa starter ved Breimo transformatorstasjon på 100 meters høyde og har målgang på toppen av Botnkrona på 1 072 meter. Løypa er 6,2 kilometer lang. Botnkrona er den høyeste toppen av Sju søstre.


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Radio edit

En radioredigert sang (eng. Radio edit) er en stor remix av en sang for å gjøre den mer egnet for kommersiell avspilling på radio og andre offentlige steder. 
Sammenliknet med den opprinnelige versjonen er en radio edit vanligvis kortere eller sensurert, det vil si, uten banning.


== Se også ==
Remix
Loudness War
Arbeidets orden (Tsjekkoslovakia)

Arbeidets orden (tsjekkisk: Řád práce) var en tsjekkoslovakisk orden. Den ble innstiftet 3. april 1951. Arbeidets orden hadde en klasse. Ordenen ble tildelt enkeltpersoner, bedrifter eller andre kollektiver for fremragende bidrag til produksjonen, økonomien eller teknologi. Ordenen ble tildelt av republikkens president.
Ordenstegnet for Arbeidets orden var i sølv og besto av et tannhjul belagt med hveteaks. Over dette var det plassert en femtagget rødemaljert stjerne med kanter i sølv. Midtmedaljongen viste en oppadstigende sol sammen med innskriften «ČEST PRÁCI» («arbeidets ære»). Baksiden bar hammer og sigd samt en innskrift med forkortelsen for landets offisielle navn, det vil si til 1960 «ČSR»  for Den tsjekkoslovakiske republikk, deretter «ČSSR» for Den sosialistiske republikken Tsjekkoslovakia. Ordenstegnet var opphengt i et blått bånd med en lys blå midtstripe. Fargene skulle tilsvare arbeidstøyets.
Arbeidets orden ble avskaffet i 1990 i forbindelse med sosialistregimets fall og overgangen til flerpartidemokrati i Tsjekkoslovakia.


== Litteratur ==
(en) «Czechoslovakia» i Robert Werlich: Orders and decorations of all nations. Ancient and modern, civil and military, 2. utgave, Washington DC: Quaker Press, 1974, s. 106–107.


== Eksterne lenker ==
Řád práce, Československé řády a vyznamenání.
Unni Berge

Unni Berge  (født 16. mars 1979) er en norsk politiker (SV), statsviter og forfatter. Hun var politisk rådgiver for utviklingsminister Heikki Holmås.


== Biografi ==
Berge er utdannet statsviter fra Universitetet i Oslo og skrev masteroppgaven Petroleumsaktivitet i Barentshavet: Konflikt eller sameksistens på Fridtjof Nansens Institutt. I 2006 jobbet hun som fagansvarlig for oljesaker i Miljøstiftelsen Bellona. Fra 2007 til april 2012 jobbet hun med løsninger på klimaproblemet i miljøstiftelsen ZERO. I april 2012 gikk hun over til å være politisk rådgiver for utviklingsminister Heikki Holmås.
Hun var leder for Operasjon Dagsverks Jente-kampanje. i 1999. Før det var hun leder av Operasjon Dagsverk i Sogn og Fjordane i tre år. Berge satt i sentralstyret i Natur og Ungdom i perioden 2001–2003. I perioden 2001–2009 satt hun i styret i Sofieprisen. Fra 2008 er hun valgt inn i Bioteknologinemnda.


== Bibliografi ==
Høsten 2009 ga hun ut boken FEBER. Historia om norsk olje og gass sammen med Gudmund Skjeldal på forlaget Cappelen Damm.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Biografi hos Utenriksdepartementet
Terje Moe (arkitekt)

Terje Moe (født 4. november 1933 i Oslo, død 24. juli 2009) var en norsk arkitekt og professor ved Norges tekniske høyskole.


== Biografi ==
Etter at Moe ble uteksaminert fra Norges tekniske høyskole i 1959, ble han umiddelbart knyttet til NTH som lærer, en stilling han hadde til 1966. Fra 1970 drev han egen arkitektpraksis til 1976, da han ble lærer ved Arkitekthøgskolen i Oslo. Denne stillingen hadde han i ti år. I 1987 ble han professor ved Arkitektavdelingen på NTH, en stilling han hadde til han ble pensjonist.


== Priser ==
1983 – Houens fonds diplom for egen bolig i Mellbyedalen 9b på Bygdøy, Oslo, oppført 1973.


== Bibliografi ==
Terje Moe, Odd Brochmann, Jarmund/Vigsnæs: Tilpasning på1980-tallet Artikkel i Arkitektur i Norge- Årbok for Nasjonalmuseet for kunst, arkitektur og design 2006.
Niels Marius Askim ; fotograf Morten Brun: Villa - 21 arkitekttegnede eneboliger 2001, ISBN 82-525-4405-3, har en omtale av Moes egen bolig, som er avbildet på forsiden av boken.


== Eksterne lenker ==
Bodil Fuhr: Et kubistisk og nokså funksjonelt ikon. Artikkel i Aftenposten Bolig 2. oktober 2004
Maxit/Weber: Seks ganger seks meter. Referansebygg for bruk av Leca
Framo

Framo AS (tidligere Frank Mohn AS) er eid av Alfa Laval etter oppkjøpet i 2014. Bedriften ble startet i 1938 av Frank Mohn. Bergensbedriften ble fra 1986 frem til salget til Alfa Laval i 2014 ledet av Trond Mohn. Bedriften produserer hovedsakelig pumper, rør og pumpesystemer for rederier og oljeindustrien, men også utstyr for oljevern og brannslukking. Det meste av produksjonen foregår på Fusa og Flatøy


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Bergen byleksikon på nett, om Mohn AS
Jaktvåpen

Jaktvåpen er våpen som primært har blitt utviklet for å jakte på småvilt og storvilt, samt sjøpattedyr. Jaktvåpen kan således i hovedsak inndeles som moderne- og primitive våpen. Til de moderne våpentypene hører rifler og haglegevær, som er de våpentypene som er mest brukt i dag. Til de primitive våpentypene hører blåserør, kastevåpen, buevåpen, og ulike blankvåpen. Et våpen som både kan kalles primitivt og moderne er harpunvåpen.


== Se også ==
Jakt
Våpen
Christian Mentzel

Christian Mentzel (født 15. juni 1622 i Fürstenwalde i Tyskland, død 27. januar 1701 i Berlin, latinisert Christianus Mentzelius) var en tysk lege, botaniker og protosinolog.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Han var sønn av borgermesteren av Fürstenwalde og studerte medisin og naturvitenskaper ved universitetene i Frankfurt/Oder og Königsberg. Deretter reiste han gjennom Polen, Nederlandene, Italia og Malta og fikk doktorgraden i 1654 i Padova. Etter hjemkomsten slo han seg ned som privatpraktiserende lege i Berlin, der han ble i 1658 utnevnt til livlege for kurfyrst Friedrich Wilhelm I og til kurfyrstelig rådmann.


=== Forskerkarriere ===
Mentzel beskjeftiget seg meget med botanikk. Hans hovedverker var Catalogus plantarum circa Gedanum sponte nascentium og Lexicon plantarum polyglottum universale, som utkom i 1682 i Berlin og senere i stadig nye utgaver helt frem til 1815. 
Dessuten var han på oppdrag av kurfyrsten etterfølger av sinologen Andreas Müller og studerte kinesisk kultur, historie og språk. Han pleiet kontakt med kinamisjonæren  Philippe Couplet, en jesuitt. Mentzels Sylloge Minutiarum Lexici Latino-Sinico-Characteristici (Nürnberg 1685) var det første kinesiske skrifttegnsleksikon utgitt i Europa. I 1696 fulgte en omfangsrik fremstilling av kinesisk historie med tittelen Kurtze Chinesische Chronologia oder Zeit-Register/ Aller Chinesischen Käyser: Von ihrem also vermeinten Anfang der Welt bis hieher zu unsern Zeiten/ des … 1696sten Jahres; In einer richtigen Ordnung von Jahren zu Jahren/ … auch mit zween Chinesischen erklährten Tafeln der vornehmsten Geschichten von ihrem Anbeginn der Welt/ Gezogen aus der Chineser Kinder-Lehre Siao Ul Hio oder Lun genandt. Verket var dedisert til den reisende kjøpmannen Evers Ysbrants Ides (1660–1708).


== Oppkalling ==
Charles Plumier gav i hans ære navnet Mentzelia til en planteslekt innen familien Loasaceae. Carl von Linné overtok senere denne betegnelsen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Verk av og om Christian Mentzel i katalogen til det tyske nasjonalbiblioteket
John Frederick Coots

John Frederick Coots (født 2. mai 1897 i Brooklyn, New York City, død 8. april 1987 i New York City) var en amerikansk komponist. Han komponerte mer enn 700 sanger.
Coots er mest kjent for å ha skrevet «Santa Claus Is Coming to Town» (Norsk tittel: «Julenissen kommer i kveld»), som ble én av de største bestselgerne i amerikansk musikks historie.
Blant hans sanger inngår i tillegg «You Go to My Head» og «Louisiana Fairytale».
Coots skrev disse tre sangene sammen med tekstforfatteren Harlan Gillespie. «Louisiana Fairytale» ble også skrevet sammen med Mitchell Parish og var den første temasangen til PBS' produksjon av This Old House


== Referanser ==


== Litteratur ==
Desember 1956-nummeret av The Kiwanis Magazine


== Eksterne lenker ==
(en) John Frederick Coots på Internet Movie Database 
(en) John Frederick Coots hos Internet Broadway Database 
(en) John Frederick Coots på Discogs 
(en) John Frederick Coots på MusicBrainz 
(en) John Frederick Coots på AllMusic 
(en) J. Fred Coots på Internet Broadway Database
Oppslag hos Songwriters Hall of Fame (inkluderer en fullstendig liste av komposisjoner)
Nord-Karmøy Historielag

Nord-Karmøy Historielag ble stiftet 25. oktober 1978 og het da Nord-Karmøy Historie- og Ættesogelag. Laget tar for seg historier og fortellinger samt historiske hendelser fra de to tidligere kommunene Torvastad og Avaldsnes som nå er en del av Karmøy.


== Eksterne lenker ==
Nord-Karmøy Historielag
Santa Claus Is Coming to Town

«Santa Claus Is Coming to Town» (noen ganger med Coming endret til Comin') er en amerikansk julesang. Sangen, som på norsk kanskje er bedre kjent som «Julenissen kommer i kveld» ble skrevet av komponisten John Frederick Coots og tekstforfatteren Harlan Gillespie. «Santa Claus Is Coming to Town» ble først fremført i Eddie Cantors radioshow i november 1934 og ble en øyeblikkelig slager med ordre om 100 000 noteeksemplarer den neste dagen og mer enn 400 000 eksemplarer solgt til jul.


== Innspillinger ==
Den tidligst kjente innspilte versjonen av «Santa Claus Is Coming to Town» ble fremført av George Happel and the Hotel Taft Orchestra (med Sonny Schuyler som vokalist). Det var hovedsakelig en instrumental bortsett fra et 35 sekunder langt sanginnslag med Schuyler.
Den versjonen som lå på Variety-listene i desember 1934 var med Harry Reser og Tom Stacks som vokalist. Sangen ble en slager på noter og nådde en førsteplass. «Santa Claus Is Coming to Town» ble også innspilt 26. september 1935 av Tommy Dorsey & His Orchestra.«Santa Claus Is Coming to Town» er en tradisjonell standardsang ved juletider, og den har blitt spilt inn av tallrike plateartister, slik som Gene Autry, Bing Crosby og The Andrews Sisters, Ella  Fitzgerald, Burl Ives, The Beach Boys, The Carpenters, The Cheetah Girls,  Diana Ross, Jackson Five, The Crystals, Dolly Parton, Frank Sinatra (i duett med Cyndi Lauper), Alan Jackson, Alice Cooper, Mariah Carey, Bruce Springsteen og hans E Street Band og Aerosmith.
I 1970 produserte Rankin-Bass et time langt animert TV-program basert på sangen med fortelleren Fred Astaire som beretter om den opprinnelige historien om julenissen.


== Norsk versjon ==
Arne Bendiksen har skrevet den norske teksten med tittelen «Julenissen kommer i kveld». 


=== Innspilling ===
Arne Bendiksen  med Egil Monn-Iversens orkester. Utgitt på singlen Triola TN-123 og EP-platen Vintereventyr (Triola TNEP-1005) i 1990Wenche Myhre spilte inn sangen og ga den ut på albumet Wenches jul i 1991.


== Referanser ==

Desember 1956-nummeret av "The Kiwanis Magazine
Christmas in the Charts (1920–2004) av Joel Whitburn
Fri jakt på hav og fjord

Fri jakt på hav og fjord er en særnorsk jaktrett som ikke er knyttet opp mot grunneierretten, men tilhører alle folk med norsk statsborgerskap og alle som har bodd i Norge det siste året, og som fremdeles bor der.
Denne jaktretten sikrer at jegere fritt kan jakte fra båt på fugler som ligger på eller flyr over sjøvann. Retten omfatter også fri jakt på grunner og skjær som er overskylt ved vanlig høyvann, forutsatt at disse ikke tilligger noen eiendom som kobbeveide (et kobbeskjær, der jaktretten tilligger en eiendom som en rettighet).
Den frie jaktretten strekker seg inn til tørt land, altså det landarealet som til en hver tid ligger ovenfor vannkanten. Arealet varierer altså med flo og fjære.


== Se også ==
Jakt


== Eksterne lenker ==
førstekonsulent Arild Sørensen ved Direktoratet for Naturforvaltning skriver om den frie jakten på hav og fjord
Mike Johanns

Michael Owen Johanns (født 18. juni 1950 i Osage i Iowa) er en amerikansk politiker.
Han var borgermester i Lincoln i Nebraska fra 1991 til 1998, guvernør i delstaten Nebraska fra 1999 til 2005, USAs landbruksminister under president George W. Bush fra 2005 til 2007 og senator for Nebraska fra 2009 til 2015. Han tilhører Det republikanske parti.
Han vokste opp på gård og utdannet seg til jurist. Han var advokat i Lincoln før han ble politiker.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Mike Johanns – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mike Johanns – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisiell senatorside

(en) Biografi hos Amerikas forente staters kongress’ biografiske kartotek
(en) Stemmegivingsoversikt vedlikeholdt av The Washington Post
(en) Finansredegjørelse for valgkamp hos Federal Election Commission
(en) Valgkampbidrag hos OpenSecrets.org
(en) Opptredener på C-SPAN-programmer
(en) Biografi, stemmegivingsoversikt, og oppslutning hos interessegrupper hos Project Vote Smart
(en) Stilling i saker og relaterte sitater hos On The Issues
(en) Medarbeiderlønn, turer og personlig finans hos LegiStorm.com
(en) Kongressprofil  hos GovTrack.us
(en) Profil, nyheter og kommentarer hos The New York Times
Verdensrekordhistorikk på 200 m fri

Dette er fortegnelse over utviklingen av verdensrekorden på 200 meter frisvømming. Svømmerekorder blir registrert av Federation internationale de natation amateur (FINA). På kortbane (25 meter) øvelsene har verdensrekordene blitt registrert siden 3. mars, 1991.


== Herrer ==


=== Langbane ===


=== Kortbane ===


== Damer ==


=== Lanbane ===


=== Kortbane ===


== Se også ==
Telemedisin

Telemedisin er undersøkelse, overvåking, behandling og administrasjon av pasienter og opplæring av pasienter og personale ved hjelp av systemer som gir tilgang på ekspertise og pasientinformasjon uavhengig av hvor pasienten og kompetanse er geografisk plassert.


== Norge ==
Denne definisjonen er fra Advanced Informatics in Medicine 1991:
"Telemedisin er: Undersøkelse, overvåking, behandling og administrasjon av pasienter og opplæring av pasienter og personale ved hjelp av systemer som gir tilgang på ekspertise og pasientinformasjon uavhengig av hvor pasienten og kompetanse er geografisk plassert."


== Telemedisinske tjenester ==
En telemedisinsk tjeneste som er klar til implementering i helsevesenet må være utprøvd og funnet tilfredsstillende sammenlignet med tradisjonelle helsetjenester. Det betyr blant annet at effekter må være dokumentert og at helsepersonell som er involvert i tjenesten har anbefalt denne for rutinedrift og storskala implementering.
Generelt er erfaringene at telemedisin er formålstjenlig og kan gi gevinster innenfor de fleste fagområder. Det er nødvendig, men ikke tilstrekkelig at systemene tilfredsstiller medisinske og tekniske krav. Innføring av telemedisinske løsninger handler også i stor grad om organisasjonsutvikling, i tillegg til ivaretakelse av juridiske og sikkerhetsmessige hensyn.