jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Papilio cresphontes

Papilio cresphontes er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i USA og Mellom-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio cresphontes tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio cresphontes Cramer, 1777


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio cresphontes i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio cresphontes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio cresphontes hos ITIS 
(en) Papilio cresphontes hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio cresphontes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio cresphontes – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio cresphontes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio cresphontes – www.nic.funet.fi/
Papilio dravidarum

Papilio dravidarum er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i det vestlige India.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio dravidarum tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio dravidarum Wood-Mason, 1880


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio dravidarum i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio dravidarum i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio dravidarum hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio dravidarum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio dravidarum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) dravidarum – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio dravidarum – www.nic.funet.fi/
Papilio eurymedon

Papilio eurymedon er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever vest i Nord-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio eurymedon tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio eurymedon Lucas, 1852


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio eurymedon i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio eurymedon i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio eurymedon hos ITIS 
(en) Papilio eurymedon hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio eurymedon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio eurymedon – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Pterourus) eurymedon – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio eurymedon – www.nic.funet.fi/
Papilio fuscus

Papilio fuscus er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i Australia, New Zealand og helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio fuscus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio fuscus Goeze, 1779


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio fuscus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio fuscus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio fuscus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio fuscus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio fuscus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio fuscus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio fuscus – www.nic.funet.fi/
Papilio helenus

Papilio helenus er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio helenus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio helenus Linnaeus, 1758


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio helenus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio helenus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio helenus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio helenus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio helenus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio helenus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio helenus – www.nic.funet.fi/
Papilio homerus

Papilio homerus er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Det er den største sommerfuglen på den vestlige halvkule. Den lever på Jamaica.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio homerus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio homerus Fabricius, 1793


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio homerus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio homerus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio homerus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio homerus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio homerus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Pterourus) homerus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio homerus – www.nic.funet.fi/
Papilio krishna

Papilio krishna er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio krishna tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio krishna Moore, 1857


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio krishna i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio krishna i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio krishna hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio krishna – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio krishna – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Achillides) krishna – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio krishna – www.nic.funet.fi/
Science Fiction Museum and Hall of Fame

Science Fiction Museum and Hall of Fame hevder å være verdens fremste science fiction-museum.  Muséet ligger inne i arkitekten Frank Gehry's landemerke, Experience Music Project (EMP)-bygningen, som ligger ved foten av Space Needle i byen Seattle i Washington, USA.  Det ble grunnlagt av Paul Allen og Jody Patton og ble åpnet 18. juni 2004. Blant de tidligeste medlemmene av muséets styre kan en nevne Steven Spielberg, Ray Bradbury, James Cameron, George Lucas og Arthur C. Clarke. Blant dets samlinger av gjenstander finner man blant annet kaptein Kirk's kommandostol fra Star Trek, B9-roboten fra Lost in Space, og domen fra filmen Silent Running. Troféet fra Ansari X Prize er for tiden utstilt i muséets lobby.
Muséet er inndelt i flere gallerier med et felles tema, som for eksempel «Homeworld», «Fantastic Voyages», «Brave New Worlds» og «Them!». Hvert galleri har utstilt relaterte memorabilia (filmprops, førsteutgaver, kostymer og modeller) i store utstillingsmontre, samt postere og interaktive skjermer for å beskrive de forskjellige emnene.


== Science Fiction Hall of Fame ==
«Science Fiction Hall of Fame» ble opprettet som «Science Fiction and Fantasy Hall of Fame» i 1996 av Kansas City Science Fiction and Fantasy Society i Kansas City, Missouri og Center for the Study of Science Fiction ved University of Kansas. «Hall of Fame» flyttet til Seattle i 2004, og ble en del av Science Fiction Museum. Ved opprettelsen var det bare forfattere som kunne velges inn, men fra 2005 av ble «Hall of Fame» utvidet til også å omfatte andre media enn de litterære. Nominasjoner og innsettelser gjøres i fire kategorier: Film, Litteratur, Media og Åpen. Siden opprettelsen har «Hall of Fame» hatt to ledere: Keith Stokes (1996–2001) og Robin Wayne Bailey (2002-d.d.).
Medlemmer av «Science Fiction Hall of Fame» er pr. 2007:


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Museum of Pop Culture – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Science Fiction and Fantasy Hall of Fame
Center for the Study of Science Fiction Arkivert 15. oktober 2011 hos Wayback Machine.
Sci-Fi Synergy av Edward Rothstein, The New York Times, 24. mai 2005.