Valdres-marsj

Valdres-marsj er en norsk marsj komponert av Johannes Hanssen i årene 1901–1904. I januar 2018 ble den kåret til Norges nasjonalmarsj.


== Opprinnelse ==
Under et besøk på Helgelandsmoen sommeren 1901 fikk Johannes Hanssen høre Valdres bataljons (senere Vestopplandske infanteri­regiment nr. 6) kjenningssignal. Bataljonen hadde på den tiden ingen egen marsj, Hanssen skrev derfor «Valdres-marsj». Marsjen ble oppbygd fra bataljonens kjenningssignal og en halling inspirert av en slått, denne også hørt på Helgelandsmoen. 
I 1904 fikk den 30-årige Johannes Hanssen «Vallers-Marsj» oppført for første gang med 2. brigades musikkorps, der han selv spilte tenorhorn.
Før andre verdenskrig var marsjen også blitt utgitt for klaver, og Hanssen hadde skrevet et arrangement for Radioorkesteret, forløperen for Kringkastingsorkestret.
I 1937 ble marsjen gjort tilgjengelig for alle ved at den ble utgitt av Norsk Musikkforlag.
I 1947 arrangerte han den for stort symfoniorkester og i 1954 tok Øivin Fjeldstad marsjen med på en stor orkesterturné i USA. Dermed var den sikret internasjo­nal suksess. Dagens versjon for korps skrev Johannes Hanssen i 1954, hele 50 år etter at marsjen ble framført for første gang. 
Johannes Hanssen dirigerte den endelige versjonen med For­svarets stabsmusikkorps i mai 1955. I korpset satt legendariske musikere som Rolf Andersen og Harry Kvebæk på kornett, Jakob J. Rypdal på klarinett, Arthur Strand på altsaksofon og Arne Her­mansen på baryton.


== Oppbygging ==
Kjenningssignalet ble opprinnelig skrevet for ess-kornett, men denne delen blir som oftest spilt på klarinett i dag. Treblåserne, dominert av pikkolofløyte, kom først inn ved hallingmotivet i andre del. I marsjens trio-del bruker Hanssen en monoton drone-aktig bassfigur som underlag for en enkel melodi basert på en pentaton skala, dvs. en skala uten halvtonetrinnene, slik at den består av bare fem toner. Dette skaper et folketonepreg.


== Andre verdenskrig og Valdres-marsj ==
Under andre verdenskrig ble Valdres-marsj framført i en revy på Edder­koppen Teater med tekst av Per Kvist. Teksten dreide seg om et bryllup i Valdres og passerte den tyske sensuren uten problemer. Visa ble sunget av operasanger Conrad Arnesen og på nytt av Rolf Just Nilsen ved en jubileumsrevy i 1962. Da visa ble framført på scenen under krigen, dreide en trommel sakte rundt og viste bilder fra norsk natur. Bildene sluttet med en stue og et norsk flagg, noe som selvfølgelig vakte stor applaus, fordi tyskerne hadde lagt ned forbud mot å vise flagget.


== Innspillinger (i utvalg) ==
Medlemmer av 2.den Bridgades Musikkorps. Innspilt i Kristinia cirka oktober 1907. Utgitt på de akustiske 78-platene Zonophone X-70536 og Gramophone 580021.


== «Valdresmarsjen» med Øystein Sunde ==
Øystein Sunde ga ut sin coverversjon først i november 1974 på instrumentalalbumet Klå. Deretter ble den i 1978 utgitt på singel sammen med «Ferietips» på platemerke Valdres 90. Både «Valdresmarsjen» og «Ferietips» ble senere også gitt ut hver for seg som en-sides singler. I 1985 ble sangen inkludert i samlingen Øystein Sunde i boks På Sundes versjon deltok følgende musikere:

Øystein Sunde: akustisk gitar (stålstrenger), elektrisk gitar, steel gitar
Terje Venaas: kontrabass
Svein Christiansen: trommer
Frode Thingnæs: blåserarrangementSunde og kringkastingsorkesteret spilte «Valdresmarsjen» i programmet Show-show (sendt 21. desember 1974 på NRK De ble introdusert av Trond Kirkvaag og Jon Skolmen. Et utdrag av dette ble vist 26. desember 2010 i programmet Øystein Sunde – med god avstand til bilen bak på NRK1.


== «Valdresmarsjen» med Sissel Kyrkjebø ==
Under Spellemannprisen i Oslo Konserthus i 1987 fremførte Sissel Kyrkjebø den med spesialskrevet tekst til og med Arve Tellefsen på fiolin.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Video på YouTube
Video på YouTube