jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Hestesprengslekten

Hestesprengslekten (latin: Cryptogramma), er en liten slekt av bregner innenfor hestesprengfamilien (Adiantaceae), med få (8-11) kjente arter. Den henføres i moderne, internasjonal systematikk til en familie man kaller Pteridaceae, og som omfatter også det som i nordisk botanikk kalles hestesprengfamilien.
Disse bregnene har typisk flikete blader, og formerer seg ved generasjonsveksling gjennom sporer, og ikke med frø.  De har fertile blad i midten, og normalt sporehus i alle bladflikene.


== Arter ==
Denne slekten omfatter i alle fall 8 kjente arter, hvorav fem av dem er:

Hestespreng (Cryptogramma crispa) – eller «Parsley fern»
Cryptogramma acrostichoides – «American rockbrake»
Cryptogramma cascadensis – «Cascade rockbrake»
Cryptogramma stichensis – «Sitka rockbrake»
Cryptogramma stelleri – eller «Steller's rockbrake»


== Galleri ==

		


== Eksterne lenker ==
(en) Hestesprengslekten – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Hestesprengslekten i Encyclopedia of Life 
(en) Hestesprengslekten i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Hestesprengslekten hos Artsdatabanken 
(sv) Hestesprengslekten hos Dyntaxa 
(en) Hestesprengslekten hos ITIS 
(en) Hestesprengslekten hos NCBI 
(en) Hestesprengslekten hos The International Plant Names Index 
(en) Hestesprengslekten hos Tropicos 
(en) Kategori:Cryptogramma – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cryptogramma – detaljert informasjon på Wikispecies 
Jepson Manual beskrivelse (Berkeley University)
USDA plantebeskrivelse
slektsbeskrivelse
Adiantumslekten

Adiantum-slekten (latin: Adiantum), engelsk «Maidenhair ferns», er en slekt av bregner innenfor hestesprengfamilien (Adiantaceae) med over 200 arter. Den henføres i moderne, internasjonal systematikk til en familie man kaller Pteridaceae, og som omfatter også hestespreng-gruppen.
Disse bregnene er krypende og vokser ofte på humusrik jord, vel drenert og fuktug jord, eller på fjell (bergsprekker) og rundt fossefall. Bladene er flikete slik vi kjenner fra norske bregnearter.  De har fertile blad i midten, og normalt sporehus i alle bladflikene.
Det er nesten 40 arter i Kina, og høytvoksende arter i Andesfjellene. To arter vokser i USA, og noen i Europa (inkludert Adiantum capillus-veneris).


== Arter ==
De drøye 200 artene i denne slekten omfatetr blant annet:

Adiantum aethiopicum – «Common Maidenhair»
Adiantum aleuticum «Aleutian Maidenhair»
Adiantum anceps – Double Edge Maidenhair 
Adiantum bellum «Bermuda Maidenhair»
Adiantum brasiliense – «Brazilian Maidenhair» 
Adiantum capillus-veneris – «Black Maidenhair»
Adiantum concinnum – «Polished Maidenhair»
Adiantum diaphanum – «Small Maidenhair»
Adiantum emarginatum – «California Maidenhair» 
Adiantum excisum – Chilean Maidenhair
Adiantum fengianum 
Adiantum formosum – Australian Maidenhair
Adiantum fragile – «Fragile Maidenhair»
Adiantum hispidulum – «Rough Maidenhair»
Adiantum jordanii – «California Maidenhair»
Adiantum latifolium – «Broadleaf Maidenhair» 
Adiantum lianxianense 
Adiantum macrophyllum – «Largeleaf Maidenhair» 
Adiantum melanoleucum – «Fragrant Maidenhair» 
Adiantum obliquum – «Oblique Maidenhair» 
Adiantum pedatum – «Northern Maidenhair», Five-fingered Fern
Adiantum peruvianum – «Peruvian Maidenhair» 
Adiantum petiolatum – «Stalked Maidenhair»
Adiantum polyphyllum – «Giant Maidenhair» 
Adiantum pulverulentum – «Glossy Maidenhair» 
Adiantum pyramidale – «Pyramid Maidenhair» 
Adiantum raddianum – «Delta Maidenhair» 
Adiantum seemannii – «Seeman's Maidenhair» 
Adiantum subcordatum – «Big Maidenhair» 
Adiantum tenerum – «Fan Maidenhair»
Adiantum tetraphyllum – «Fourleaf Maidenhair»
Adiantum trapeziforme – «Diamond Maidenhair» 
Adiantum tricholepis – «Fuzzy Maidenhair» 
Adiantum venustum – «Evergreen Maidenhair», Himalayan Maidenhair
Adiantum villosum – «Woolly Maidenhair»
Adiantum viridimontanum – «Green Mountain Maidenhair»
Adiantum vivesii – «Puerto Rico Maidenhair» 
Adiantum wilsonii – Wilson's Maidenhair 
Adiantum zollingeri – «Zollinger's Maidenhair»


== Eksterne lenker ==
(en) Adiantumslekten i Encyclopedia of Life 
(en) Adiantumslekten i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Adiantumslekten hos Artsdatabanken 
(sv) Adiantumslekten hos Dyntaxa 
(en) Adiantumslekten hos ITIS 
(en) Adiantumslekten hos NCBI 
(en) Adiantumslekten hos The International Plant Names Index 
(en) Adiantumslekten hos Tropicos 
(en) Kategori:Adiantum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Adiantum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Adiantum – detaljert informasjon på Wikispecies 
Flora of North America: Adiantum
Flora of China: Adiantum species list
Enos Cabell

Enos Milton Cabell, Jr. (født 8. oktober 1949 i Fort Riley, Kansas) er en tidligere baseballspiller fra USA, som spilte 15 sesonger i Major League Baseball for klubbene Baltimore Orioles, Houston Astros, San Francisco Giants, Detroit Tigers og Los Angeles Dodgers. 28. februar 1986, ble Cabell og seks andre baseballspillere tatt for bruk av kokain. De slapp imidlertid suspensjoner etter mellom annet å ha gått med på store donasjoner til kampen mot narkotika. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Enos Cabell – mlb.com 
(en) Enos Cabell – Baseball-Reference.com (Major League) 
(en) Enos Cabell – Baseball-Reference.com (Minor League) 
(en) Enos Cabell – ESPN (MLB)
Eriosorusslekten

Eriosorus er en liten slekt av bregner innenfor hestesprengfamilien (Adiantaceae), som sammen med den meget nærstående slekten Jamesonia danner en monofyletisk gruppe. 
Slekten henføres i moderne, internasjonal systematikk til en familie man kaller Pteridaceae, og som omfatter også hestespreng-gruppen.
Antall arter er 25, og de vokser høyt i Andesfjellene i Sør-Amerika. Bare tre arter vokser lavere enn 1 800 moh., og mer enn 13 arter trives på over 2 200 meter. De oppstod ifølge fossilfunn for første gang under oligocen. Slekten ble foreslått i 1852.
Disse bregnene er ytterst sjeldne og har vokst på øyer på den sørlige halvkule, inklusive Australia. Arten Anogramma Ascensionis vokste på St. Helena, men ble i moderne tid utryddet på grunn av tap av naturlige livsmiljø.


== Arter ==
Denne slekten omfatter 25 kjente arter, og noen av dem er:

Eriosorus rufescens (Eriosorus rufescens) (fra Venezuela til Bolivia)
Eriosorus longipetiolatus (Eriosorus longipetiolatus) (Colombia, Ecuador)
Eriosorus setulosus (Eriosorus setulosus) (Colombia, Ecuador)
Eriosorus congestus (Eriosorus congestus) (Costa Rica)
Eriosorus hirtus (Eriosorus hirtus)
Eriosorus novogranatensis (Eriosorus novogranatensis)
Eriosorus flexuosus (Eriosorus flexuosus)
Eriosorus lindigii (Eriosorus lindigii) (Colombia)
Eriosorus hispidulus (Eriosorus hispidulus)
Eriosorus hirsutulus (Eriosorus hirsutulus) (Colombia)
Eriosorus cheilanthoides (Eriosorus cheilanthoides)
Eriosorus myriophyllus (Eriosorus myriophyllus) (Brasil)
Eriosorus insignis (Eriosorus insignis) (Brasil)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Eriosorusslekten i Encyclopedia of Life 
(en) Eriosorusslekten i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Eriosorusslekten hos ITIS 
(en) Eriosorusslekten hos NCBI 
(en) Eriosorusslekten hos The International Plant Names Index 
(en) Eriosorusslekten hos Tropicos 
Abstrakt fra American Journal of Botany
Patricia Sánchez-Baracaldo: «Phylogenetics and biogeography of the neotropical fern genera Jamesonia and Eriosorus (Pteridaceae)» i American Journal of Botany
Landauer

Landauer (fra tysk Landauer (Wagen) «vogn fra byen Landau») er en firehjult kalesjevogn, opprinnelig trukket av to eller flere hester. (På Jarlsberg Hovedgård er det bevart en landauer som ble trukket av 8 hester). 
Betegnelsen brukes i moderne tid om biler som er krysninger av karosseritypene kabriolet og limousin og omtales også som landauletter.
Den finnes først og fremst som statsmannsbil. Blant de mer kjente bilene som har blitt laget i denne klassen er Mercedes-Benz S-Klasse og Citroën SM.
Ljudmila Blonska

Ljudmyla Leonydovna Blonska, ukrainsk Людмила Леонідівна Блонська, russisk Ljudmila Leonidovna Blonskaja (Людмила Леонидовна Блонская) (født 9. november 1977 i Simferopol, Ukraina) er en ukrainsk mangekjemper, som opprinnelig vant sølvmedalje i sjukamp under OL i 2008 i Beijing, men ble diskvalifisert etter å ha avlagt en positiv dopingtest på anabole steroider.


== Karriere ==
Første gang Blonska deltok i OL, var i Sydney i 2000, hvor hun kom på 23.-plass. Etter å ha klart 13.-plass i EM i 2002, testet hun kort tid etter positivt på anabole steroider, og ble utestengt i to år. Etter at hun returnerte til friidretten, har hun hatt en bemerkelsesverdig utvikling, som har ført til en rekke spekulasjoner om hun fortsatt benytter ulovlige prestasjonsfremmende midler. 
I forkant av OL i Beijing kritiserte konkurrenten Kelly Sotherton at Blonska fikk lov å stille i OL.I 2005 vant hun Universiaden, og fikk femteplass under EM i 2006. I VM i 2007, da hun tok sølvmedalje bak Carolina Klüft, satte hun ukrainsk rekord med poengsummen 6832 poeng. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ljudmila Blonska – Olympics.com 
(en) Ljudmila Blonska – Olympic.org 
(en) Ljudmila Blonska – Olympedia 
(en) Ljudmila Blonska – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ljudmila Blonska – World Athletics 
(en) Ljudmila Blonska – Track and Field Statistics
Gensløyd

Gensløyd, genspleising, eller genmodifisering (genetisk modifisering, GM) omfatter endring av arveanleggene i en organisme: flytning av gener fra én organisme til en annen. Det er en teknikk for å endre arveanlegg, det vil si at eventuelle avkom vil få samme endring. Ordet genmanipulasjon betyr det samme, men er et verdiladet begrep da «manipulasjon» oppfattes som en umoralsk eller uetisk hensikt. Gensløyd er et norsk begrep ved at prosessen ofte innebærer å plukke fra hverandre deler av et DNA-molekyl og spleise delene sammen på en annen måte.
Gensløyd er en mer avansert måte å foredle på; ved tradisjonell foredling kan man ikke kun ta de gode gener og velge bort de dårlige. Ved gensløyd er man i stand til å velge ut bestemte egenskaper og sette dem inn i en annen art eller plate. I teorien er det mulig å genspleise en plante og et dyr, men det er ennå vanskelig ettersom jo mindre de to har til felles, desto mindre er sannsynligheten for at de vil være i stand til ta de nye celler til seg.
Ved gensløyd endres genene slik at genenes egenskaper også endres. Hvis man eksempelvis ønsker flere vitaminer i maten eller at maten skal holde seg lengre enn normalt setter man inn et gen som gjør at maten får disse egenskapene. Grunnen til at det er mulig ved hjelp av gensløyd å flytte gener fra mennesker, dyr, planter, og bakterier er at disse er laget av de samme stoffer. I Europa er det utbredt en forsiktig holdning til gensløyd, mens andre land, eksempelvis USA, har tatt i bruk genetisk modifisering i stor skala. Norge følger på dette området en forsiktighetsstrategi som kalles «føre var»-politikk.


== Se også ==
Genetisk modifisert organisme
Genteknologi


== Litteratur ==
British Medical Association (1999): The Impact of Genetic Modification on Agriculture, Food and Health. BMJ Books. ISBN 0-7279-1431-6.
Donnellan, Craig (2004): Genetic Modification (Issues). Independence Educational Publishers. ISBN 1-86168-288-3.
Morgan, Sally (2003): Superfoods: Genetic Modification of Foods (Science at the Edge). Heinemann. ISBN 1-4034-4123-5.
Smiley, Sophie (2005): Genetic Modification: Study Guide (Exploring the Issues). Independence Educational Publishers. ISBN 1-86168-307-3.
Zaid, A; H.G. Hughes, E. Porceddu, F. Nicholas (2001): Glossary of Biotechnology for Food and Agriculture – A Revised and Augmented Edition of the Glossary of Biotechnology and Genetic Engineering. Tilgjengelig på engelsk, fransk, spansk, kinesisk, russisk, polsk, arabisk eller vietnamesisk. Roma, Italia: FAO. ISBN 92-5-104683-2.


== Eksterne lenker ==
Forskning.no: Positive til bioteknologi
Forskning.no: Genmodifisert mat (artikkelsamling)
Genmodifiering eller manipulering? (Bioterm) (svensk)
Fot per sekund

Fot per sekund (engelsk: foot per second, flertall: feet per second) er ofte en henvisning til en måleenhet basert på imperial foot, og fra 1959 international foot. Måleenheten er i mange deler av verden idag erstattet av SI-systemets meter per sekund. I USA benyttes fot per sekund fortsatt som enhet. Vanlige forkortelser er fps, ft/s og ft/sec.
Fot som grunnenhet finnes i et utall historiske varianter, og dermed vil også fot per sekund finnes i like mange varianter. Dette kan føre til tolkingsproblemer når enheten brukes i historiske kilder. For å vite nøyaktig hva enheten tilsvarer må en vite den historiske konteksten.


== Hjemmelading ==
Enheten brukes også av enkelte i Norge til hjemmelading av ammunisjon (mens andre isteder bruker meter per sekund). Skytekronografer til måling av utgangshastighet på prosjektiler kan ofte veksle mellom å vise fot eller meter per sekund ved å endre på innstillingene. Ladedata fra USA oppgis ofte i ft/s.
1 fot per sekund tilsvarer:

0.3048 m/s (eksakt)
1.09728 km/t (eksakt)

  
    
      
        
          
            15
            22
          
        
      
    
    {\displaystyle {\frac {15}{22}}}
   miles per hour (eksakt)
Taggart

Taggart er en britisk-skotsk kriminalserie som gikk på ITV fra 1983 til 2010. Serien handlet om kriminaloverbetjenten Jim Taggart som var ansatt ved kriminalavdelingen i Glasgow. Han var en barsk, erfaren, ofte spydig etterforsker, men med en sterk rettferdighetssans. Serien ble produsert av Scottish Television for ITV. Rollen som Taggart ble spilt av Mark McManus frem til han døde i 1994. Serien fortsatte uten ham, men produsentene valgte likevel å beholde tittelen. 
Serien var den lengstlevende britiske kriminalserien da den ble avsluttet i 2010. Serien ble avsluttet på grunn av sviktende seertall. Den hadde over 14 millioner seere i sine glansdager, mens tallene for siste sesong var på 3,8 millioner.


== Rollefigurer ==
I seriens første år er hovedpersonen kriminaloverbetjent «Jim Taggart», spilt av den skotske skuespilleren Marc McManus (død 1994). Han er en barsk, erfaren, ofte spydig og mavesur etterforsker, men med en sterk rettferdighetssans.
Taggarts overordnede er kriminalførstebetjent «Jack McVitie» som ofte omtales som «The Biscuit» (Kjeksen), et ordspill som refererer til kjeksemerket McVitie's. Han ble spilt av Iain Anders (død 1997). McVitie var en ikke uhumoristisk, men dog byråkratisk overordnet. Således får «Jim Taggart» for eksempel en irettesettelse da han går hen over «McVities» hode og ber om å få utlevert en mistenkts militærpapirer hvor de rettelig skulle skaffes via «McVitie».
«Taggarts» første høyre hånd var kriminalbetjent «Peter Livingstone» (spilt av Neil Duncan) som var av en helt annen støpning enn «Taggart». Hvor «Taggart» var sønn av en sporvognsfører som ville ha ham til å fortsette i den samme metier, var «Peter Livingstone» akademiker – og kom tilmed fra en middelklassebakgrunn i Edinburgh.
«Taggarts» neste høyre hånd var kriminalbetjent «Michael Jardine» (spilt av James MacPherson). Han er mere i «Taggarts» smak, blant annet på grunn av at «Taggart» gikk på politiskole med «Jardines» far. Da «Livingstone» senere tok vekk, ble «Jardine» forfremmet til kriminalbetjent og ble «Taggarts» nabo. Mellom «Livingstone» og «Jardine» hadde der vært et gjensidig misforhold.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Taggart på Internet Movie Database
Lin Dan

Lin Dan (forenklet kinesisk:林丹; pinyin: Lín Dān, født 14. oktober 1983 i Longyan i Fujianprovinsen i Kina, er en tidligere profesjonell badmintonspiller.
Lin, som er venstrehendt, var i en periode den 2. beste spilleren i verden innen single-badminton for menn og vant en rekke store mesterskap, blant annet VM i 2006 og 2007, og OL i 2008. Han vant også mennenes singelturnering under Sommer-OL 2012 i London etter en svært jevn finale.Han la opp i juli 2020.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lin Dan – Olympics.com 
(en) Lin Dan – Olympic.org 
(en) Lin Dan – Olympedia 
(en) Lin Dan – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cn) Lin Dan – Kinas olympiske komité 
(en) Lin Dan – BWF (bwf.tournamentsoftware.com) 
(en) Lin Dan – BWF (bwfbadminton.com) 
(kinesisk) Offisiell hjemmeside
VM i turn 1983

Det 22. verdensmesterskapet i turn ble arrangert i perioden 23. til 30. oktober 1983, i Budapest i Ungarn.


== Resultater ==


=== Herrer ===


==== Lagkonkurranse ====


==== Individuell mangekamp ====


==== Frittstående ====


==== Bøylehest ====


==== Ringer ====


==== Hopp ====


==== Skranke ====


==== Svingstang ====


=== Kvinner ===


==== Lagkonkurranse ====


==== Individuell mangekamp ====


==== Hopp ====


==== Skranke ====


==== Trave ====


==== Frittstående ====


== Medaljeoversikt ==
Julibakkemåler

Julibakkemåler (Scotopteryx luridata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet én gang i Norge, i Søgne i Vest-Agder, og har neppe noen vid utbredelse her siden vertsplantene, gulltorn og ginst, er ganske sjeldne i Norge.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 27 – 38 mm), slank, grå måler med spisse forvinger. Forvingen har tre smale, brune tverrbånd jevnt fordelt utover vingen. Feltet mellom de to ytterste tverrbåndene er ofte litt mørkere enn resten av vingen og har en liten, svart flekk. I vingespissen er det en kort, brun skråstrek. Bakvingen er ensfarget silkeaktig hvit. Arten er meget lik den beslektede Scotopteryx mucronata (ikke funnet i Norge) og noen ganger må man undersøke kjønnsorganene for å skille de to artene sikkert.


== Levevis ==
Larven lever på busker i erteblomstfamilien, først og fremst gulltorn (Ulex europaeus) og ginst (Genista spp.). Arten finnes på lynghei, beitemarker, strandenger og andre steder der disse vokser. De voksne målerne flyr fra juni til august, mest i juli.


== Utbredelse ==
Dette er en europeisk art. I Norge er den bare funnet én gang, i Søgne i Vest-Agder i 1979. Det er usikkert om den har bestander her i landet i dag, i alle fall kan den ikke være vidt utbredt da næringsplantene er ganske sjeldne i Norge.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) julibakkemåler i Encyclopedia of Life 
(en) julibakkemåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) julibakkemåler hos Artsdatabanken 
(sv) julibakkemåler hos Dyntaxa 
(en) julibakkemåler hos Fauna Europaea 
(en) julibakkemåler hos NCBI 
(en) Kategori:Scotopteryx luridata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Scotopteryx luridata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
SRB

SRB kan referere til:

Svensk röd och vit boskap, en kurase.
ISO 3166-1 alfa-3-koden for Serbia.
Single Resolution Board, et EU-byrå.
Partikkelstråling

Partikkelstråling er en type ioniserende stråling som skapes ved kjernefysisk nedbrytning, fisjon eller fusjon.
Strålingen består av subatomære partikler eller atomkjerner i høy hastighet. Disse partiklene har masse, og kan ha forskjellige hastigheter og energinivåer. 
Eksempler på partikkelstråling:

Alfastråling (α) består av positivt ladede partikler med to protoner og to nøytroner (identisk med atomkjernen til helium).
Betastråling (β+ og β–) består av ladede partikler med samme masse som et elektron.
Nøytronstråling består av nøytroner uten elektrisk ladning.
Protonstråling består av positivt ladede protoner.


== Se også ==
Elektromagnetisk stråling
Subatomær partikkel


== Eksterne lenker ==
Universitetet i Oslo –  Generell informasjon om ioniserende stråling Besøkt 19.august 2008
The Life Pursuit

The Life Pursuit er et studioalbum fra Belle & Sebastian som ble sluppet 6. februar 2006. Albumet nådde den høyeste listeplasseringen av Belle & Sebastian sine album med 8.-plass i Storbritannia og 65.-plass i USA. I Norge var den beste plasseringen en 16.-plass på VG-lista.


== Sporliste ==
«Act of the Apostle» – 2:55
«Another Sunny Day» – 4:04
«White Collar Boy» – 3:20
«The Blues Are Still Blue» – 4:08
«Dress Up in You» 4:23
«Sukie in the Graveyard» – 3:00
«We Are the Sleepyheads» – 3:33
«Song for Sunshine»« –» 4:06
«Funny Little Frog» – 3:08
«To Be Myself Completely» – 3:17
«Act of the Apostle II» – 4:20
«For the Price of a Cup of Tea» – 3:19
«Mornington Crescent» – 5:40
«Meat and Potatoes» – 4:25 (iTunes bonusspor)
«I Took a Long Hard Look» – 3:36 (iTunes bonusspor)


== Eksterne lenker ==
(en) The Life Pursuit på Discogs 
(en) The Life Pursuit på MusicBrainz 
(en) The Life Pursuit på Spotify 
(en) The Life Pursuit på AllMusic
Instruks

Instruks er en ordre, ofte skriftlig, som binder den underordnede instans eller person til å handle på en bestemt måte.  En instruks utstedt av norske myndigheter må ha hjemmel i lov eller forskrift. I næringslivet brukes instrukser i forhold til behovet for å presisere og dokumentere oppgaver og fullmakter.
Realverdi

Realverdi er en gjenstands eller en enhets verdi uttrykt i faste priser. Realverdier er fast eiendom og gjenstander i motsetning til finansverdier som utgjøres av penger, aksjer, obligasjoner og gjeldsbrev.
Erik Solem

Erik Toralf Solem (født 23. august 1877 i Kristiania, død 15. juli 1949, samme sted) var en norsk jurist.
Han ble høyesterettsadvokat i 1905, sorenskriver i 1912, konstituert professor i rettsvitenskap i 1931 og høyesterettsdommer i 1938. I 1945 fikk han i oppdrag å lede landssvikoppgjøret som konstituert lagmann ved Eidsivating lagmannsretts landssvikavdeling.  Han var formann i Den militære undersøkelseskommisjon av 1946 og i straffelovkommisjonen av 1947.  Fra 1939 til 1949 var han redaktør av Tidsskrift for Rettsvitenskap.
Solem var den som forkynte dødsdommen over torturisten og frontkjemperen Reidar Haaland i den første store landssvik-saken. Solem uttalte videre at der det oppstår konflikt mellom norsk lov og internasjonal rett, må sistnevnte vike. Dette er i motstrid med hva Norges regjering ellers hevdet som sitt syn på folkeretten. Da det under krigen oppstod uenighet om Kvarstadbåtene, skrev Jens Bull, chargé d'affaires i Stockholm, til Sveriges utenriksminister: «Hvis de svenske domstoler eller andre svenske myndigheter tar skritt som er i strid med folkeretten, har den svenske regjering plikt til å treffe de forholdsregler som er nødvendige for å forandre den rettsstridige tilstand.»


== Bibliografi ==
Civilprocesreformen i praksis, (1918)
Lappiske rettsstudier, (1933)
Tinglysningsloven med kommentarer, sammen med Ole Fingalf Harbek, (1935)
Kommentarer til Landssvikanordningen, (1945)
Landsvikloven, (1947)
Holberg som jurist, (1947)


== Referanser ==
Gulrotsuger

Gulrotsuger (Trioza apicalis) er en plantelus som angriper kulturvekster, som gulrot.


== Utseende ==
Gulrotsuger er lys grønn og om lag tre millimeter lang i voksen størrelse. Voksne dyr har klare gjennomskinnelige vinger.


== Levevis ==
Gulrotsugeren suger ut plantesaften og utskiller et spytt som «stresser» gulrotplanten. Bladene blir rammet av krusesjuke (en kraftig kruset form), veksten blir hemmet, konsistensen blir som ved og smaken blir bitter. Nymfene gjør mindre skade. Den blir bekjempet med kjemiske midler når gulrotplantene har fått to–tre blader.
Gulrotsugeren overvintrer i grantrær. Innflyving foregår i første del av juni. Eggleggingen foregår på kulturveksten etter få dager. Den legger egg i åkeren, som klekker ut nymfer som suger plantesaft. Det er én generasjon hvert år. Nye voksne individer opptrer fra midten av august måned.


== Utbredelse ==
Gulrotsugeren forekommer i deler av Østlandet, Sørlandet samt rundt Trondheimsfjorden.


== Eksterne lenker ==
(en) Gulrotsuger i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Gulrotsuger hos Artsdatabanken 
(sv) Gulrotsuger hos Dyntaxa 
(en) Gulrotsuger hos Fauna Europaea 
(en) Gulrotsuger hos NCBI 
Trioza apicalis – detaljert informasjon på Wikispecies