jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Spectre M4

Spectre er en italiensk maskinpistol som ble produsert på SITES-fabrikken i Torino.
Den er designet av Roberto Teppa og Claudio Gritti på midten av 1980-tallet. Produksjonen stoppet i 1997 da fabrikken ble stengt, men det ble produsert et mindre antall i Sveits via Greco Sport S.A. frem til 2001.
Spectre ble brukt av det sveitsiske militære og italienske spesialstyrker, og har også blitt eksportert til andre land.
Våpenet er lett og kompakt, designet for rask ild i nærkamp på kort avstand. Den kommer i fire modeller som alle har topp-foldestokk og med mulighet for frontgrep foran magasinfestet. Våpenet har mekanisme med masseretardert sluttstykke og skyter med lukket sluttstykke. Det komme med spesialbygde fireraders våpenmagasiner med kapasitet til 50 patroner, men kan også bruke vanlige magasiner. Den er kamret for ammunisjon i kaliber 9 x 19 mm Luger.
SITES

Società Italiana Tecnologie Speciali S.p.A. (SITES) var en italiensk våpenprodusent med fabrikk i Torino, Italia.
Den er kjent for å ha produsert maskinpistolen Spectre M4 fra ca. 1985 til 1997, da fabrikken ble nedlagt.
Lucene

Apache Lucene er et fri/åpen kildekode programvarebibliotek for informasjonsgjenfinning, opprinnelig utviklet i programmeringsspråket Java av Doug Cutting. Lucene støttes av Apache Software Foundation og utgis under Apache programvarelisens. 
Lucene har blitt portert til andre programmeringsspråk inkludert Delphi, Perl, C#, C++, Python, Ruby og PHP.


== Historie ==
Lucene ble opprinnelig skrevet av Doug Cutting i 1999. Den var opprinnelig tilgjengelig for nedlasting fra sin hjemmeisde på SourceForge. Siden ble den en del av Apache Software Foundations Jakarta produktfamilie av åpen/fri kildekode skrevet i Java. Dette skjedde i september 2001. Lucene ble et eget toppnivås Apache prosjekt i februar 2005. I 2010 ble Solr og Lucene slått sammen til en kodebase. Gjennom årene har Lucene inkludert en rekke underprosjekter som for eksempel Lucene Java, Droids, Lucene.Net, Lucy, Mahout, Solr, Nutch, Open Relevance Project, PyLucene og Tika. De fleste av disse, inkludert Solr er siden flyttet ut som separate Apache-prosjekter.


== Egenskaper og bruk ==
Lucene egner seg for enhver applikasjon som trenger full-tekst indeksering og søk, og Lucene har generelt blitt anerkjent for sin anvendelse i implementeringen av Internett søkemotorer og lokalt søk på separate nettsteder. Lucene er motoren i flere mer komplette søkemotorer for ulike formål, blant annet Solr, Nutch og Attivio AIE.
Sentralt i Lucene's logiske arkitektur er ideen om et dokument som inneholder felter med tekst. Denne fleksibiliteten gjør at Lucene's API er uavhengig av fil-format. Tekst på formatene PDFer, HTML, Microsoft Word, OpenDocument m.fl. kan alle indekseres så lenge tekstlig informasjon kan trekkes ut.


== Prosjekter basert på Lucene ==
Lucene er i seg selv kun et indekserings- og søke-bibliotek, og inneholder ikke søkerobot eller funksjonalitet for tolkning av HTML. Men det finnes flere prosjekter som utvider Lucenes funksjonalitet:

Apache Nutch tilbyr vevgjennomgang (vev crawling) og parsing av HTML
Apache Solr – er en komplett søkemotor-tjener, utgitt som åpen kildekode
ElasticSearch – er en komplett søkemotor-tjener
Compass er et Java søkemotor-rammeverk bygget på toppen av Lucene.


== Tilgang på kompetanse ==
Det er et levende utvikler- og bruker-miljø rundt Lucene, som raskt og effektivt kan svare på spørsmål eller rette feil. Det er også flere ulike kommersielle konsulentfirmaer som kan tilby kursing, konsulenthjelp, skreddersøm/videreutvikling og support-kontrakter.


== Se også ==
Hadoop
Nutch
Solr


== Referanser ==


== Bibliografi ==
Gospodnetic, Otis (2009). Lucene in Action, 2nd edition. Manning Publications. ISBN 1933988177. 
Gospodnetic, Otis (2004). Lucene in Action. Manning Publications. ISBN 978-1-932394-28-3. 


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Apache Lucene – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Compass project
Lucene FAQ
Luke – Lucene Index Toolbox
Matroska

Matroska er et konteinerformat og en åpen, fri standard format for multimedia, et filformat som kan inneholde en ubegrenset antall av video, lyd, bilder eller spor for billedtekster innenfor et enkelt fil. Hensikten er å fungere som et universalt format for oppbevare vanlig multimediainnhold, eksempelvis filmer eller TV-programmer. Matroska tilsvarer lignende konsept i andre konteinerformat som AVI, MP4 eller ASF, men er fullstendig åpen i sine spesifikasjoner, med implementering bestående hovedsakelig av programvare som er åpen kildekode.
Matroska er et engelsk ord som er avledet fra det russiske ordet matrjosjka (russisk: матрёшка), det vil si russiske, sylindriske tredukker som inneholder nye, tilsvarende dukker inni seg i stadig mindre størrelser. Dette henspiller på en konteineraspektet av matrjosjka (media innenfor en form av media/en dukke innenfor en dukke). En løs oversettelse kan være forvirrende for russisktalende da det russiske ordet matroska (russisk матроска) faktisk viser til en matrosdress.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Matroska – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sympistis

Dagfly (Sympistis spp.) er en slekt av nattfly som tilhører underfamilien Oncocnemidinae. I noen klassifikasjoner blir de regnet til Cuculliinae.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn 22–30 mm for de artene som forekommer i Norge) nattfly, forvingene gråspraglete, bakvingene mer eller mindre mørke.


== Levevis ==
Artene lever i åpne områder i fjellet eller langt mot nord. Larvene utvikler seg gjerne på ulike dvergbusker, for eksempel dvergbjørk, krekling og blåbær. Flere av artene bruker to år på larveutviklingen. De voksne sommerfuglener flyr om dagen i solskinn, gjerne rundt midtsommer.


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt i de nordligste områdene av den palearktiske sone og Nord-Amerika, og i fjellområder lenger sør.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Noctuoidea
Familien nattfly, Noctuidae
Underfamilien dagfly, Oncocnemidinae
Slekten Sympistis Hübner, 1823
Sympistis besla (Skinner & Mengel, 1892) – Nord-Amerika
Myrdagfly, Sympistis funebris (Hübner, 1809)
Gnistdagfly, Sympistis heliophila (Paykull, 1793)
Sympistis kolthoffi (Aurivillius, 1890) – Nord-Amerika
Broket dagfly, Sympistis lapponica (Thunberg, 1791)
Sotdagfly, Sympistis nigrita (Boisduval, 1840)
Sympistis wilsoni Barnes & Benjamin, 1924


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Nattfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [3]
Utbredelsesdata: [4]


== Eksterne lenker ==
(en) Sympistis i Encyclopedia of Life 
(en) Sympistis i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sympistis hos Artsdatabanken 
(sv) Sympistis hos Dyntaxa 
(en) Sympistis hos Fauna Europaea 
(en) Sympistis hos ITIS 
(en) Sympistis hos NCBI 
(en) Kategori:Sympistis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sympistis – detaljert informasjon på Wikispecies
VV Cephei

VV Cephei er en dobbeltstjerne som man finner i stjernebildet Kefeus, omtrent 3 000 lysår fra Jorden.
VV Cephei A er en rød superstjerne og den nest største stjernen i Melkeveien etter VY Canis Majoris. Stjernens diameter er 1 600 - 1 900 ganger solens, slik at den ville rekke forbi Jupiters bane og nærme seg Saturns bane, om den ble plassert der sola er nå. Stjernes masse er ukjent, men beregninger viser mellom 25-40 solmasser opp til 100 solmasser.
VV Cephei B kretser sammen med VV Cephei A med en middelavstand på 25 astronomiske enheter. Kretsløpet tar 20,3 år. VV Cephei B har en diameter 10 ganger solens.


== Referanser ==
Noter
Tidsskriftsartikler, nettutgivelser o.l.


== Eksterne lenker ==
(en) VV Cephei – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
London Road Stadium

London Road Stadium er et fotballstadion i Peterborough, England. Den ble bygget i 1913, og er Peterborough Uniteds hjemmebane. ABAX er sponsor for fotballstadionet og det har derfor byttet navn til ABAX Stadium.
Publikumsrekorden er på rundt 30 000 tilskuere, fra den tiden det kun var ståtribuner på stadion. I senere tid har tilskuerkapasiteten blitt nedjustert til 15 460 tilskuere. Rekorden etter at kapasiteten ble senket, er 13 191 tilskuere i en kamp hvor klubben slo Leeds United 2-0, den 10. april 2008.
Per dags dato er begge kortsidene, London Road og Moyes End (bortesupportere) fortsatt ståtribuner.
London Road har i senere tid holdt flere store kamper for klubben, både Newcastle United, Manchester United (Barry Fry's testimonial-kamp), Liverpool, Birmingham City og Celtic har vært på besøk.
Disse kampene førte til at flere store fotballprofiler har gjestet arenaen, som Wayne Rooney, Ruud Van Nistelrooy, Ryan Giggs og Rio Ferdinand. I tillegg hadde Owen Hargreaves sin debut for Manchester United på London Road i 2007.
Marco Di Vaio

Marco Di Vaio (født 15. juli 1976 i Roma) er en italiensk spiss som for tiden spiller i Montreal Impact. Han debuterte i serie A for Lazio 20. november 1994 mot Padova. 
Etter to og en halv sesong i Lazio ble han i november 1995 solgt til Hellas Verona i Serie B.  Det ble kun sju kamper og ett mål i Verona-klubben, deretter ble det to sesonger til i Serie B:  En sesong med Bari, og en med Salernitana.  Det var i Salernitana han slo igjennom, og scoret 21 mål på 36 kamper.  
Etter det gjorde han suksess i Parma, før han gikk til Juventus – med noe mindre suksess.  I de neste klubbene, Valencia, Monaco og Genoa hadde han mindre suksess, før han sesongen 2008/2009 fikk ny suksess i Bologna.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Marco Di Vaio – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Marco Di Vaio – FIFA 
(en) Marco Di Vaio – UEFA 
(fr) Marco Di Vaio – Ligue de Football Professionnel 
(en) Marco Di Vaio – Major League Soccer 
(en) Marco Di Vaio – Transfermarkt 
(en) Marco Di Vaio – Transfermarkt (manager) 
(en) Marco Di Vaio – national-football-teams.com 
(en) Marco Di Vaio – WorldFootball.net 
(en) Marco Di Vaio – FootballDatabase.eu 
(en) Marco Di Vaio – Soccerway
Ta ein kjangs!

Ta ein kjangs! er debutalbumet til rockegruppa Stavangerensemblet, utgitt i februar 1980.
Albumet ble innspilt og mikset i Staccato Studio A/S, Stavanger, sommeren 1979.
Til tross for skespis til rock på dialekt, solgte albumet 15 000 eksemplarer på landsbasis i løpet av 1980.
Da Ta ein kjangs! ble utgitt på CD i 1992 (av plateselskapet Sonet), fulgte det med en bonus-CD med singleutgivelser fra 1978 og 1980.


== Sporliste ==
Side en«Ein sjangs te» (Tor Salomonsen) – 3:22
«Blyge Harry» (Bru/Roalkvam) – 4:03
«Trega deg igjen» (Bru/Tang Wa) – 3:59
«Kan'kje finna fingen» (Svein Tang Wa) – 3:48
«Ein fine liden sang» (Tor Salomonsen) – 2:05
«Vogt dem for hunden» (Bru/Roalkvam/Salomonsen/Tang Wa) – 5:04Side to«Jean Franskmann» (Svein Tang Wa) – 4:13
«Perler for svin» (Bru/Salomonsen) – 3:14
«Dyna med dun i» (Bru/Tang Wa) – 3:18
«Kvikke kanin» (Bru/Tang Wa) – 3:09
«I byn» (Roalkvam/Tang Wa) – 5:26


=== Bonus CD ===
«Storhaug Alle» (Bru/Roalkvam) – 2:42
«Kan'kje finna fingen» (single versjon) (Svein Tang Wa) – 3:28
«Vindunderlige nye Stavanger» (Svein Tang Wa) – 2:43Spor 1 ble gitt ut som single i 1980, med «I byn» som B-side.
Spor 2 og 3 ble gitt ut som single i desember 1978.


== Medvirkende ==


=== Stavangerensemblet ===
Frode Rønli - sang
Anders Bru - gitarer, kor, låtskriver, artwork, produsent, arrangement, coveridé
Reidar Larsen - piano, keyboard
Gunnar Engen - bass
Knut Køningsberg - trommer


=== Øvrige medvirkende ===
Ola Selvær - tekniker
Sverre Henriksen - co-produsent, tekniker
Audun Tveit - tekniker
Dennis Otone - saksofon på Perler for svin og Kvikke kanin
Skjalg Omdal - fotograf


== Eksterne lenker ==
(en) Ta ein kjangs! på Discogs 
Ballade – Stavangerensemblet
Kongsskogen videregående skole

Kongsskogen videregående skole er en videregående skole som tilbyr tilrettelagt undervisning for elever i tiltak mot sosiale, medisinske og psykiske vansker, innen utdanningsprogram for studiespesialisering med programområdene realfag og språk, samfunnsfag og økonomi. Elever med behov for tilrettelegging for andre typer vansker kan også søke. Skolen holder til i leide lokaler i Gladengveien 3B på Ensjø. Utdanningsetaten i Oslo eier og driver skolen og har opprettet en underavdeling i Asker.
Kongsskogen er en av tre videregående skoler i Oslo som tilrettelegger for elever med sosiale og psykiske vansker. De andre er Eikelund videregående skole og Kirkeveien videregående skole.


== Rektorer ==
2018: Ann-Kristin Høgseth (fra Hersleb videregående skole).
2018: ass rektor Christine Wille Jordheim (midlertidig)
2008-2017: Kari Pillgram Hansen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmesider
Silence (album)

Silence er et album av det finske power metal-bandet Sonata Arctica. Det ble utgitt i 2001, og består av 14 sanger.


== Sporliste ==
«…of Silence» – 1:17
«Weballergy» – 3:51
«False News Travel Fast» – 5:18
«The End of This Chapter» – 7:01
«Black Sheep» – 3:42
«Land of the Free» – 4:24
«Last Drop Falls» – 5:13
«San Sebastian (Revisited)» – 4:37
«Sing in Silence» – 3:51
«Revontulet» – 1:32
«Tallulah» – 5:20
«Wolf and Raven» – 4:15
«The Power of One» – 10:30
Bonusspor på remasterutgave fra 2008
«Respect the Wilderness» – 3:52 (opprinnelig bonusspor kun på japansk utgivelse)
«Peacemaker» – 3:31
«Wolf and Raven 2008» – 4:25


== Eksterne lenker ==
(en) Silence på Discogs 
(en) Silence på Discogs 
(en) Silence på MusicBrainz 
(en) Silence på Encyclopaedia Metallum
Roy Thomas Baker

Roy Thomas Baker (født 10. november 1946 i London) er en engelsk plateprodusent, låtskriver og arrangør, mest kjent som produsent for en rekke store band og artister som Queen, Guns N' Roses, The Who, The Rolling Stones, David Bowie, Foreigner, Journey, Ozzy Osbourne, T. Rex, Dusty Springfield, Yes, Gasolin' og The Cars. En av hans aller mest kjente produksjoner er låten «Bohemian Rhapsody» med Queen. 


== Diskografi som produsent (utvalg) ==
Nazareth: Nazareth (1971) (lydtekniker)
Nazareth: Exercises (1971)
Gasolin': Gasolin' 3 (1973)
Queen: Queen (1973)
Gasolin': Stakkels Jim  (1974)
Gasolin': The Last Jim (1974)
Queen: Queen II (1974)
Queen: Sheer Heart Attack (1974)
Queen: A Night at the Opera (1975)
Gasolin': Gas 5 (1975)
Ian Hunter: Overnight Angels (1976)
Gasolin': Live sådan (1976)
Gasolin': Efter endnu en dag (1976)
Gasolin': What a Lemon (1976)
Dusty Springfield It Begins Again (1978)
The Cars: The Cars (1978)
Queen: Jazz (1978)
Journey: Infinity (1978)
Yes: «Golden Age»-Paris innspillingene (ikke utgitt som eget album) (1979)
The Cars: Candy-O (1979)
Foreigner: Head Games (1980)
The Cars: Panorama (1980)
Alice Cooper: Flush the Fashion (1980)
The Cars: Shake It Up (1981)
Heavy Metal: Motion Picture Soundtrack (1982)
Devo: Oh, No! It's Devo (1982)
Cheap Trick: One on One (1982)
Fast Times at Ridgemont High: Motion Picture Soundtrack (1983)
Arnold Corns A.K.A. David Bowie:  Man in the Middle (1985)
Elliot Easton (The Cars): Change No Change (2006)
American Anthem: Motion Picture Soundtrack(1986)
T'Pau: Bridge of Spies (utgitt som T'Pau i USA) (1987)
Slade: You Boyz Make Big Noize (1987)
Ozzy Osbourne: No Rest for the Wicked (1988)
Dangerous Toys: Hellacious Acres (1989)
The Stranglers: 10 (1989)
Chris De Burgh: Spark to a Flame (1990)
Shy: Misspent Youth (1990)
The Stranglers: All Twelve Inches (1992)
Wayne's World: Motion Picture Soundtrack (1992)
Mozart: Mozart (1994)
Mozart: Eve (1995)
Mozart: Paris Is Dying... (1996)
Local H: Pack Up the Cats (1998)
Hawkwind: Hall of the Mountain Grill (2001)
Split Shift: Tension (2004)
The Darkness: One Way Ticket to Hell... And Back (2005)
The Smashing Pumpkins: Zeitgeist (2007)
Robert Calvert: Captain Lockheed and the Starfighters (2007)
Transformers: Motion Picture Soundtrack (2007)
The Storm: Where the Storm Meets the Ground (2008)
The Smashing Pumpkins: American Gothic (2008)
Guns N' Roses: Chinese Democracy (2009)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Roy Thomas Baker – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Roy Thomas Baker på Internet Movie Database 
(da) Roy Thomas Baker på Filmdatabasen 
(en) Roy Thomas Baker hos The Movie Database 
(en) Roy Thomas Baker på Discogs 
(en) Roy Thomas Baker på MusicBrainz 
(en) Roy Thomas Baker på Spotify 
(en) Roy Thomas Baker på AllMusic 
(en) Roy Thomas Baker på Twitter 
(en) Mixonline.com – intervju med Roy Thomas Baker av Rick Clark, 1. april 1999.
(en) Mixonline.com – intervju med Roy Thomas Baker av Paul Tingen, 1. mars 2006.
Bobbejaanland

Bobbejaanland er en fornøyelsespark i Lichtaart i Belgia. Den ble grunnlagt av artisten og underholderen Bobbejaan Schoepen, og åpnet i 1961. Parken var opprinnelig ment som en konsertarena, men anskaffet etter hvert flere tivoliattraksjoner. Parken var i Schoepen-familiens eie frem til den i 2004 ble solgt til det spanske parkselskapet Parques Reunidos, som også eier de norske fornøyelsesparkene TusenFryd og Bø Sommarland. Bobbejaan selv bor fremdeles i et hus i parken.
Parken har ifølge nettsidene over 50 attraksjoner.


== Berg-og-dalbaner ==
Bob Express
Dreamcatcher
Oki Doki
(R)evolution
Speedy Bob
Typhoon


== Store attraksjoner ==
Aztek Express
Typhoon (åpner vår/sommer 2009)
Fly Away
Typhoon
Sledgehamer


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Bobbejaanland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Spica

Spica er den klareste stjernen i stjernebildet Jomfruen, på latin Virgo, og er den 15. klareste stjernen på himmelhvelvingen. Den er 260 lysår fra solsystemet. Spica er en blå kjempestjerne og den er også en dobbeltstjerne
Man antar at det var Spicas bevegelser som gjorde det mulig for Hipparchus å oppdage presesjonen. Et tempel ved Teben i det gamle Egypt var orientert til Spica slik at dennes bevegelser over lang tid viste at jordaksen ikke pekte i nøyaktig samme retning. Også Nikolaus Kopernikus brukte Spica i sine målinger for å forske på presesjonen.
Spica ligger nær ekliptikken, og derfor kan Spica bli okkultert av månen og en sjelden gang av Venus. Forrige Venusokkultasjon var i 1783 og den neste vil komme i 2197
Karlö

Karlö (finsk: Hailuoto) er en øy og kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 1 000 innbyggere og et areal på 196,56 km². Karlö er en finskspråklig kommune som grenser (vanngrense) til kommunene Haukipudas, Lumijoki, Oulunsalo og Siikajoki og Uleåborg.
Øya Karlö er etter Fasta Åland og Kimitoön Finlands tredje største øy i Østersjøen.
Karlö har fergeforbindelse med Oulunsalo på fastlandet. Om vinteren når fjorden er tilfrosset, kjører man på isen mellom øya og fastlandet. Rundt en tredjedel av Karlö er et fuglereservat.


== Se også ==
Europas øyer


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hailuoto – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hailuoto – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Reisjärvi

Reisjärvi er en kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 3 000 innbyggere og et areal på 502,33 km². Reisjärvi er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Kinnula, Lestijärvi, Pihtipudas og Sievi.
James Christy

James Walter Christy (født 1938) er en amerikansk astronom. 
Christy oppdaget 22. juni 1978 at planeten Pluto hadde en måne, som han kalte Charon. Oppdagelsen ble gjort ved å studere grundig forstørrelsen av en fotografisk plate av Pluto. Her så han at planeten hadde en svak kul på den ene siden. Denne platen var av andre blitt merket som søppel, da denne «kulen» ble antatt å være en feil ved kopieringen. Men Christy la merke til at det var bare Pluto som hadde denne «kulen», og ikke stjernene i bakgrunnen. Christy hadde tidligere erfaring med fotografier av dobbeltstjerner, så han konkluderte med at dette kunne være en måne. Beregninger av denne månens bane, samt fotografier tilbake til 1965, stadfestet til slutt at det var en måne. I ettertid har blant annet Hubble-teleskopet tydelig bekreftet oppdagelsen.
I 2008 ble asteroiden 129564 Christy oppkalt etter astronomen.
Juletremose

Juletremose er en art i gruppen bladmoser.
Det er en plante som lever i ferskvann.
I likhet med sin slektning javamose, er den en populær akvarieplante, men ikke like hardfør.
Når lysforholdene er gode og mosen vokser på et fast objekt, danner den formasjoner som minner om spisse, små bartrær. Under dårlige lysforhold eller hvis den flyter fritt, vokser den mer kaotisk og ligner mer på javamose.


== Eksterne lenker ==
(en) juletremose i Global Biodiversity Information Facility 
(en) juletremose hos NCBI 
(en) juletremose hos Tropicos 
(no) https://web.archive.org/web/20111012061635/http://akvaforum.no/plante.cfm?id=1185
(en) http://theaquariumwiki.com/Vesicularia_montagnei
(en) http://sinu.science.nus.edu.sg/species.php?genus=Vesicularia&species=montagnei
(en) http://www.aquatic-eden.com/2006/10/vesicularia-montagnei-christmas-moss.html
(en) http://www.aquamoss.net/Christmas-Moss/Christmas-Moss.htm
Age of Empires II: The Age of Kings

Age of Empires II: The Age of Kings er et sanntids strategispill for PC, med handlingen lagt til middelalderen. Det ble utgitt i 1999, og er det andre spillet i Age of Empires-serien produsert av Ensemble Studios, og utgitt ut av Microsoft. I spillet kan man kontrollere folkeslag (sivilisasjoner) som hadde sin storhetstid i middelalderen, deriblant britene, franskmennene og japanerne.
På grunn av den store kommersielle suksessen ble dette spillet etter hvert fulgt opp med en tilleggspakke: Age of Empires II: The Conquerors, som blant annet inneholder flere sivilisasjoner. Blant disse finnes koreanerne og spanjolene.Spilleren må bygge byer, samle ressurser, og skape en hær for å beseire motstandere og erobre rivaliserende byer og imperier. Hver gang spilleren kommer videre til en ny tidsalder får man tilgang til andre enheter og teknologier. Men spilleren må først bygge forskjellige bygninger fra sin nåværende tidsalder, og deretter betale enkelte ressurser - vanligvis mat og gull. Landsbyboere brukes til å samle ressurser, som blant annet kan brukes til å trene opp enheter, bygge nye bygninger og teknologi. Spillet tilbyr fire typer ressurser: mat, tre, gull og stein. Mat oppnås ved å jakte på dyr, samle bær, drive med husdyr, oppdrett eller fiske fra båter. Tre samles ved å hugge trær. Gull hentes fra enten gullgruver, handel eller samle relikvier fra kloster. Stein samles fra stein-gruver.
Landsbyboere krever også forskjellige bygninger (for eksempel gruve-leir eller wn mølle) hvor de kan lagre samlede ressurser. Hver sivilisasjon kan kjøpe forskjellige oppgraderinger som øker frekvensen av å samle disse ressursene. Spillere kan også skape en markedsplass for handel, for å bytte til andre ressurser. Markedsprisene kan svinge ved hver transaksjon. Spillet inneholder også historisk baserte kamper, deriblant Djengis Khans invasjon av Eurasia, Fredrik I av Det tysk-romerske rike sine kamper, eller Saladin sine konflikter.
Spillet inkluderer også forskjellige militære enheter, blant annet infanteri, bueskyttere, kavaleri, og marine-enheter. Sivilisasjonene har forskjellige styrker og svakheter med hensyn til økonomi, teknologi og kamp. Når spilleren når en høyere tidsalderen, kan spilleren også bygge et «Wonder», en kostbar ikke-militær bygning. I mange spill-moduser er et slikt «Wonder» en mulighet for spilleren å seire i hele spillet, med mindre hele bygningen blir ødelagt innenfor en viss tidsramme. Hver sivilisasjon inneholder også en form for landemerke som er unikt for den historiske kulturen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Age of Empires II: The Age of Kings hos MobyGames 
(en) Age of Empires II: The Age of Kings på Metacritic 
(en) Age of Empires II: The Age of Kings på Internet Movie Database 
(en) Age of Empires II: The Age of Kings hos Giant Bomb 
(en) Age of Empires II: The Age of Kings hos GameSpot 
(en) Age of Empires II: The Age of Kings hos GameFAQs