Hotellneset

Hotellneset er et nes 3,3 kilometer nordvest for Longyearelva i Longyearbyen på Svalbard. Neset ligger om lag 1,5 kilometer innenfor munningen til Adventfjorden. Hotellneset strekker seg fra utstikkeren Vestpynten i vest, til utstikkeren Adventpynten i øst. Utskipingshavnen for kull fra Gruve 7, som ligger like sørøst for Longyearbyen, ligger på Adventpynten og Svalbard lufthavn ligger ett par hundre meter sør for dette. Det går veier fra Longyearbyen via Hotellneset og til toppen av Platåberget, sør for flyplassen, hvor Svalsat har sin satellittstasjon.
Ved munningen til Adventfjorden, like vest for flyplassen, ligger Vestpynten med en fyrlykt. Her ute er det også en del hytter og mindre hus, og det er bebygd sammenhengende med hytter fra flystripens vestlige ende langs stranden, og helt inn i Bjørndalen i sørvest. Ved flyplassen ligger nede ved fjorden, i nord, en liten innsjø kalt Lagunen, og denne er en viktig hekkeplass som er vernet som fuglereservat. Her er det også Svalbards eneste campingplass for teltturister, mellom Lagunen og flyplassterminalen.
Navnet kommer av at det ble bygget et turisthotell her i 1896, dette ble imidlertid nedlagt etter kort tid.


== Historie ==
Hotellneset er et gammelt ankringssted, og fangstmenn har blitt begravd her gjennom tidene. Det er få rester etter fangstaktivitet, men ved utøpet av Bjørndalen like vest for Hotellneset er det funnet en teltring av stein av ukjent alder. Ishavsskipperen Søren Zachariassen fra Tromsø besøkte Hotellneset på 1800-tallet, og hevdet at det i 1862 stod et pomor-russisk fangsthus på Hotellneset - også andre hevdet å ha sett opptil flere russiske fangsthytter her så sent som i 1870. Men ingen pomor-russiske levninger er bevart for utgraving. Den norske fangstmannen Klaus Thue oppførte en hytte her i 1895, den stod til godt inn i mellomkrigstiden. Det kan også ha stått flere hytter her ute.

Stedet ble viktig som ankringsplass og ilandstigningsplass for besøkende turistskip på slutten av 1800-tallet. Det ble anlagt turisthotell på Hotellneset av Vesterålens Dampskibsselskab i 1896, utført av Thams & Co i Trondheim. Her kunne tilreisene cruiseturister få stemplet postkort med privat poststempel - hvorpå brevene ble tatt om bord i det samme skipet og medbragt til fastlandet hvor de ble postlagt reelt. Hotellet var ikke lenge i drift, men var viktig som et norsk framstøt i området før gruvedriften tok til. I 1907 ble hotellbygningen demontert og satt opp igjen inne i gamle Longyearbyen (under Gruve 1, og brukt som butikk.
Sommeren 1899 brøt Søren Zachariassen 600 hl kull fra Bohemanneset, Heerodden og Festningsodden, ved Isfjorden. På vei ned mot fastlandet nevnte han sine kullfunn og ga kullprøver til ishavsskipperen Henrik Næss fra Trondheim. Sammen med tre andre interesserte sendte Næss åtte mann til øygruppen for å ta «et eller andet kullfelt i besittelse». De slo seg til ved Hotellneset på vegne av Trondhjem-Spitsbergen Kulkompani, og skjerpet kull ved der hvor «Trøndergruva» ble anlagt i 1903, med amerikansk kapitalbistand.Det ble foretatt innsamlinger av kullprøver fra prøvefeltene i Blomsterdalen noen hundre meter øst for Trøndergruva, og ellers i denne fjellsiden på Hotellneset. Amerikaneren John Munroe Longyear hadde i 1901 sett kullbrudd ved Calypsobyen som turist, og kom i kontakt med Trondheim-selskapet. Kullprøver ble tatt med hjem til USA hvor de ble analysert og funnet gode. Ayer & Longyear fikk i februar 1905 opsjon på hotellet på Hotellneset, og begynte å bli dominerende innenfor gruvedriften på denne siden av Adventfjorden. Amerikanske gruveeiere som gikk inn i Trondheim-selskapet dannet etter hvert Arctic Coal Company, og i 1906 solgte Henrik Næss og hans forretningspartnere Trondhjem-Spitsbergen Kulkompani inklusive «Trøndergruva» til dette selskapet.   
Fra 1905 startet amerikanerne i Arctic Coal Company også gruveinnslag andre steder i fjellsiden på vestsiden av Adventfjorden, og innledet den såkalte «amerikanertiden» i dette området.I 1916 overtok Store Norske Spitsbergen Kulkompani (SNSK) all gruvevirksomhet i Longyearbyen, og anla etter hvert en utskipingshavn for kull på Hotellneset, til avløsning for den gamle utskipningshavnen inne ved Sjøområdet i Longyearbyen. I etterkrigstiden ble kullhavnen utvidet og det ble anlagt en rekke brakker og kaianlegg. I 1933 ble Vestpynten fyr anlagt helt ytterst på neset,av Norges Svalbard- og Ishavsundersøkelser som verdens nordligste. Selve lykta har en høyde på 6,4 meter og har i ettertid blitt vernet som kulturminne.I 1938 startet prosjekteringen av Gruve 3 i Platåberget, men driften ble ikke startet før i 1969. Gruve 3 var en meget stor kullgruve som ble drevet i nesten tretti år, helt gjennom fjellet og ut i Bjørndalen på motsatt side. Kullet ble skipet ut fra lastehavnen på Adventpynten helt øst på Hotellneset, nedenfor Gruve 3. På dette stedet har SNSK fortsatt sitt kullager med hauger av kull for eksport, men utskipingen har de siste årene skjedd fra lastehavnen inne i Longyearbyen. 
Svalbard lufthavn Longyear ble anlagt 1974 på Hotellneset til avløsning for sjøflyhavnen inne i Adventelva, og det er et større øvingsfelt for ABC-beredskap ved flyplassen, med fly og bygninger i fullskala modeller. Det internasjonale Frøhvelvet ble bygget inn i deler av Gruve 3, det åpnet tidlig i 2008 i fjellskråningen over Hotellneset, like ved Trøndergruvas innslag.


== Referanser ==


== Noter ==


== Eksterne lenker ==
(en) Hotellneset – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Hotellneset Stadnamn i norske polarområde, Norsk polarinstitutt
Per Kyrre Reimert, Longyearbyens historie - Svalbard Blues, lokal historietjeneste.
Kulturminner regnet fra sørøst mot nordøst og videre langs Blomsterdalen og Platåberget, regnet med klokken:
«Pettersenhytta (Andreashytta) fra mellomkrigstiden». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Ristet (russisk?) stein fra sent 1800-tall, på Vestpynten». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Norsk fyrlykt opprinnelig fra 1933, ytterst på Vestpynten». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Ermakstøtta og norsk sjømannsgrav mellom Vestpynten og Lagunen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Titankrana, den store SNSK-kullkrana på Adventpynten». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Lagringsområdet med kulltipper like sør for Titankrana». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Lasteanlegget med brygge og fundamenter». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Lenhovdbrakka umiddelbart innenfor Lasteanlegget». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gravplass like vest for kulltippene på lagringsområdet». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Hotellneset sør, rett sør for kulltippene». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Anneksjonsskilt i Blomsterdalen øst». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Den norske «Trøndergruva» fra 1903». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gruveåpninger øst av Trøndergruva». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gruve 3 prøvestoll fra utredningsperioden». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gamle Gruve 3». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Stollinnslag». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gruve 3». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
«Gruve 3 kulltipp». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.