jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Leptosia

Leptosia er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Australia, Asia og Afrika.


== Utseende ==
Små til middelsstore (vingespenn 35-50 millimeter), spinkle, hvite sommerfugler med brede, avrundede vinger. På oversiden har den en litt uregelmessig, svart flekk litt bak spissen, svart spiss på forvingen og gjerne også smalt svart ytterkant på bakvingen. Undersiden av bakvingen har vage, lysbrune tegninger (vatring).


== Levevis ==
Larvene lever på planter i familien Capparidaceae.
Disse sommerfuglene finnes gjerne på halv-åpne lokaliteter, for eksempel skogkanter, mark under gjengroing, hager og dyrket mark. De besøker gjerne blomster. Både i utseende og adferd (blant annet den langsomme, vinglete flukten) ligner de på slekten Leptidea som lever i den palearktiske sone, men de er ikke beslektet med denne.


== Utbredelse ==
Sju av de åtte artene lever i Afrika, der slekten er utbredt over det meste av Afrika sør for Sahara. Den åttende arten, Leptosia nina, er utbredt fra India i vest til Australia i øst.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Anthocharidini
slekt Leptosia  Hübner, 1818
Leptosia alcesta (Stoll, 1782)
Leptosia bastini Hecq, 1997
Leptosia hybrida Bernardi, 1952
Leptosia marginea (Mabille, 1890)
Leptosia medusa (Cramer, 1777)
Leptosia nina (Fabricius, 1793) – eneste art utenfor Afrika, India – Australia
Leptosia nupta (Butler, 1873)
Leptosia wigginsi (Dixey, 1915)


== Kilder ==
Leptosia på Tree of life
Butterflies of Malaysia – Leptosia nina [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Leptosia i Encyclopedia of Life 
(en) Leptosia i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Leptosia hos NCBI 
(en) Kategori:Leptosia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Leptosia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Leptosia – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Tatochila

Tatochila er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
Middelsstore (vingespenn 40-50 millimeter), hvite sommerfugler. Oversiden er hvit med en mørk flekk i ytre enden av forvingens celle, og en rad av mørke lengdeflekker langs ytterkanten, i alle fall på forvingen. Sommerfuglen kan også være mørkere, spraglet i brunt og hvitt. Undersiden er vanligvis hvit med brune tegninger.


== Levevis ==
Tatochila-artene er høyfjellssommerfugler som særlig finnes på høysletter (páramo) 3000 meter eller mer over havet.
Larvene lever på planter i korsblomstfamilien (Brassicaceae).


== Utbredelse ==
Slekten er utbredt langs Andesfjellene, fra Colombia i nord til Chile i sør.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Tatochila  Butler, 1870
Tatochila autodice (Hübner, 1818)
Tatochila distincta Jörgensen, 1916
Tatochila homoeodice Paravicini, 1910
Tatochila inversa Hayward, 1949
Tatochila mariae Herrera, 1970
Tatochila mercedis (Eschscholtz, 1821)
Tatochila orthodice (Weymer, 1890)
Tatochila sagittata Röber, 1908
Tatochila stigmadice (Staudinger, 1894)
Tatochila theodice (Boisduval, 1832)
Tatochila xanthodice (Lucas, 1852)


== Kilder ==
Tatochila på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Tatochila i Encyclopedia of Life 
(en) Tatochila i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Tatochila hos NCBI 
(en) Kategori:Tatochila – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tatochila – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tatochila – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Tatochila mercedis
Theochila

Theochila maenacte er en dagsommerfugl i gruppen hvitvinger.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn ca. 45 millimeter), hvit sommerfugl. Overflatisk ligner arten sterkt på medlemmene i slekten Pieris. Oversiden er hvit med svarte vingespisser.


== Utbredelse ==
Arten lever i Sør-Amerika, i Argentina, Paraguay og Brasil.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Theochila  Field, 1958
Theochila maenacte (Boisduval, 1836)


== Kilder ==
Theochila på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Theochila i Encyclopedia of Life 
(en) Theochila i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Theochila hos NCBI 
Theochila – detaljert informasjon på Wikispecies 
Theochila – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om  norske sommerfugler.
Bilde av arten
Hypsochila

Hypsochila er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.


== Utseende ==
Middelsstore, mer eller mindre hvite sommerfugler med avrundede vinger. Vingene kan være nesten rent hvite, eller for en stor del brunlige. Kroppen er ganske sterkt hårete.


== Levevis ==
Et flertall av artene har larver som lever på planter i korsblomstfamilien, men det er også noen som lever på vikker (erteblomstfamilien). De fleste av disse sommerfuglene lever i de kalde områdene i Patagonia og på Ildlandet.


== Utbredelse ==
Bortsett fra en ubeskrevet art fra Peru finnes denne slekten bare i Chile og Argentina.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Hypsochila Ureta, 1955
Hypsochila argyrodice (Staudinger, 1899)
Hypsochila galactodice Ureta, 1955
Hypsochila huemul Peña, 1964
Hypsochila microdice (Blanchard, 1852)
Hypsochila penai Ureta, 1955
Hypsochila wagenknechti (Ureta, 1938)
Hypsochila sp. – ubeskrevet art fra Peru


== Kilder ==
Hypsochila på Tree of life
Field, W.D. & J. Herrera (1977) The pierid butterflies of the genera Hypsochila Ureta, Phulia Herrich-Schäffer, Infraphulia Field, Pierphulia Field and Piercolias Staudinger. Smithsonian Contributions to Zoology 232. [1] Arkivert 5. mars 2016 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Hypsochila i Encyclopedia of Life 
(en) Hypsochila i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hypsochila hos NCBI 
Hypsochila – detaljert informasjon på Wikispecies 
Hypsochila – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av Hypsochila wagenknechti
Skybrudd

Et skybrudd er en ekstremt kraftig regnbyge, ofte blandet med hagl og tordenvær, som vanligvis ikke varer lenger enn et par minutter, men som kan føre til mindre flommer. Skybrudd oppstår fra skyer som har stor vertikal utstrekning (cumulonimbus). Monsunregnet i Himalaya i juli og august fører til mye vann i jordsmonnet, og et skybrudd kan da få katastrofale konsekvenser.
Rask utvikling av nedbør i cumulonimbusskyer er mulig på grunn av en nedbørsprosess kalt Langmuir, der store dråper vokser raskt ved koalesens med mindre dråper som faller senere. 
I India får man ofte skybrudd når monsunskyene driver nordover fra Bengalbukta eller Arabiahavet mot Himalaya. Dette kan medføre opptil 75 millimeter regn i timen. Et av de mest kjente skybruddene skjedde i Mumbai i juli 2005. Da kom det omtrent 950 mm regn på åtte til ti timer. Dette lammet den største byen og det finansielle senteret i India. 


== Eksterne lenker ==
(en) Cloudbursts – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Piercolias

Piercolias er en slekt av sommerfugler i gruppen hvitvinger.  De lever i Sør-Amerika.


== Utseende ==
Ganske små (vingespenn ca. 25-30 millimeter), gråhvite sommerfugler med avrundede vinger. Kroppen er temmelig hårete. Oversiden er skittenhvit med mørke årer, en mørk flekk og et brunt tverrbånd i forvingen. Undersiden av forvingen er hvit med brunlig spiss, mens bakvingens underside er lyst gråbrun.


== Levevis ==
Piercolias-artene er høyfjellssommerfugler som gjerne finnes rundt 5000 meter over havet. Arten Piercolias huanaco er en av de dagsommerfuglene i verden som går høyest opp, den flyr opptil 5800 meter over havet i stein-ørkener der det tilsynelatende finnes veldig lite å ete.
Så høyt oppe er det vanligvis sterk vind, og arten kan bare fly av og til.


== Utbredelse ==
Disse artene lever i Andesfjellene i Peru og Bolivia.


== Systematisk inndeling ==
Slektskapsforholdene mellom hvitvingenes delgrupper og slekter kan være avklart i ulik grad.  Derfor kan endringer skje.

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie hvitvinger (Pieridae)
delgruppe Pierinae
delgruppe / stamme Pierini
slekt Piercolias  Grote, 1903
Piercolias coropunae (Dyar, 1913)
Piercolias forsteri Field & Herrera, 1977
Piercolias huanaco (Staudinger, 1894)


== Kilder ==
Piercolias på Tree of life
Lepidopterology.com: the lectotype of Piercolias huanaco - med bilder [1]
Field, W.D. & J. Herrera (1977) The pierid butterflies of the genera Hypsochila Ureta, Phulia Herrich-Schäffer, Infraphulia Field, Pierphulia Field and Piercolias Staudinger. Smithsonian Contributions to Zoology 232. [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Piercolias i Encyclopedia of Life 
(en) Piercolias i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Piercolias hos NCBI 
(en) Kategori:Piercolias – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Piercolias – detaljert informasjon på Wikispecies 
Piercolias – www.nic.funet.fi/ – Lepidoptera database
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Giovanni Schiaparelli

Giovanni Virginio Schiaparelli (født 14. mars 1835 i Savigliano ved Cuneo, død 4. juli 1910 i Milano) var en italiensk astronom. 
Han er kjent for sine undersøkelser av Mars, der han omtalte noen overflatetrekk som «sjøer» og «kontinenter». Fra 1877 fant han også det han kalte canali som har en bredere betydning enn det norske ordet «kanal» som en gjerne oversetter ordet til.
En annen av hans oppdagelser var at han viste at meteorsvermene Perseidene og Leonidene blir forårsaket av kometer.
Nedslagskrateret Schiaparelli på Mars er oppkalt etter ham.
Hans niese Elsa Schiaparelli ble en kjent moteskaper.


== Priser (utvalg) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Giovanni Schiaparelli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Giovanni Schiaparelli – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Yngvar Lundh

Yngvar Gundro Lundh (født 19. mars 1932, død 15. august 2020 på Tolvsrød)  var en norsk sivilingeniør og pioner innen teknologutvikling i Norge. Han er kjent for å ha brakt Internett til Norge (som det første landet utenfor USA) og for å ha utviklet noen av landets første datamaskiner.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Lundh vokste opp ved Tønsberg (1932–1938), i Son (1938–1949) og i Råde, hvor han var odelsgutt til en slektsgård. Han tok eksamen i svakstrømteknikk ved Norges tekniske høgskole (NTH) i Trondheim i 1956.


=== Karriere ===
Lundh arbeidet som forsker ved Forsvarets forskningsinstitutt (FFI, 1957–1984) og var gjesteforsker ved Massachusetts Institute of Technology (1958) og Bell Labs (1970). 
Han var sjefingeniør i Televerket/Telenor 1985-1996 og drev deretter eget konsulentselskap Vista Telematikk. Han var professor II i informatikk ved UiO fra 1980, og startet der undervisning i mikroelektronikk og i datanett.
Lundh samlet en gruppe på 8-10 nyutdannede forskere, kalt siffergruppen, ved FFI. Den gjennomførte flere nyskapende prosjekter med anvendelse av sifferteknikk (eng. digital techniques). Spesielt gjaldt det bruk av transistorer og trykte kretser i datamaskiner, og flere datamaskiner for simulering (SAM),  signalbehandling (Lydia og Martinus) automatisk kontroll og telekom (Rasmus). Videre utviklet Lundh en ny form for distribuerte, digitale telefonsentraler, kalt knutepunktsteknikk. Den ble grunnlaget for produkter markedsført som Digimat og Tadkom. Flere av gruppens medlemmer var senere sentrale ved firmaer eller produkter som utgjorde en ny industrigren basert på datateknikk. (Norsk Data, AS Informasjonskontroll, Kongsberg Våpenfabrikks datadivisjon, Alcatel).
Lundh samarbeidet med ARPA om utvikling av teknikken for Internett i perioden 1972-1981. Han samlet etter hvert en gruppe på fem forskere på FFI for dette. Utviklingen benyttet et eksperimentelt nett – Arpanet – som laboratorium. En av forskerne, Pål Spilling, var senere aktivt til hjelp for universiteter og høyskoler med å koble seg til Internett. Interessen for Internett begynte å vokse, langsomt i begynnelsen, fra sist i 1980-årene. For å utnytte de nye muligheter tilbød Lundh i 1985 å utvikle elektronisk post til en offentlig tjeneste for Televerket. Det resulterte i firmaet Telepost, som vokste raskt, inntil midt i 1990-årene, da interessen for internett innhentet de tradisjonelle tekniske standardene.
Lundh var medlem av Norges Tekniske Vitenskapsakademi. I 2008 ble han første prisvinner av Norges tekniske vitenskapsakademis ærespris.
Han var radioamatør fra før han ble student og hadde kallesignal LA7ZC.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Yngvar Lundh - Store norske leksikon
Dag Andreassen: Internett med norske pionerer - Teknisk Museums hjemmeside
Rolf Skar: Yngvar Lundh er den mest sentrale person innen norsk it noen gang - digi.no 10. april 2017
Heradstveit, Per Øyvind (1985) Eventyret Norsk Data En bit av fremtiden J.M.Stenersens Forlag A/S ISBN 82-7201-040-2
Louis Clarke

Louis Alfred «Pinky» Clarke (født 23. november 1901, død 24. februar  1977) var en amerikansk friidrettsutøver. Han var med på å vinne gull på den 4 x 100 m stafett under OL 1924 i Paris.
Han løp den andre stafettetappen. De andre deltakerne på USAs lag var Loren Murchison, Frank Hussey og Alfred LeConey. I finalen satte laget ny verdensrekord med tiden 41,0.


== OL-medaljer ==
1924  Paris -  Gull i friidrett, 4 x 100 meter  USA


== Eksterne lenker ==
(en) Louis Clarke – Olympedia 
(en) Louis Clarke – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Louis Clarke – Track and Field Statistics
Nils Östensson

Nils Östensson (født 29. april 1918, død 24. juli 1949) var en svensk langrennsløper som konkurrerte i 1940-årene. Han vant gull på 4 x 10 km stafett og sølv på 18 km under OL 1948 i St. Moritz.
Östensson vant gull på både 18 og 50 km i Holmenkollrennene i 1949.
Han døde i en motorsykkelulykke samme år, bare 31 år gammel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nils Östensson – Olympedia 
(en) Nils Östensson – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(sv) Nils Östensson – Sveriges olympiske komité 
(en) Nils Östensson – FIS (langrenn) 
(no) Holmenkollen-vinnere siden 1892 – klikk på Vinnere for å laste ned pdf-fil
Munthehuset

Munthehuset er navnet på det gamle stovehuset på storgården Ytre Kroken i Luster. Stedet har utsikt  sørover mot Ornes og Urnes stavkirke. Munthehuset er nyrestaurert.


== Eksterne lenker ==
Munthehuset
Crinum calamistratum

Crinum calamistratum er en art i narsissfamilien. Det er en saktevoksende vannplante som har en viss utbredelse i akvaristikken.
Den blir 40–120 cm høy og 20–30 cm vid.
Det er en løkplante med mørkegrønne, veldig smale blader.


== Akvaristikk ==
Crinum calamistratum blir ikke spist av planteetende fisk. Den kan også brukes i brakkvannsakvarier med lavt saltinnhold.
Den foretrekker en temperatur mellom 20 og 27 °C, en pH mellom 6,1 og 7,8, og en hardhet mellom 0 og 18 °dH.
Den krever mye lys.


== Eksterne lenker ==
(en) Crinum calamistratum i Encyclopedia of Life 
(en) Crinum calamistratum i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Crinum calamistratum hos NCBI 
(en) Crinum calamistratum hos The International Plant Names Index 
(en) Crinum calamistratum hos Tropicos 
(en) Kategori:Crinum calamistratum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Crinum calamistratum – detaljert informasjon på Wikispecies
Gunn Marit Helgesen

Gunn Marit Helgesen (født 30. oktober 1958) er en norsk politiker (H). Fra 14. oktober 2021 er hun styreleder i KS.


== Politiske verv og styreverv ==
Hun var fylkesordfører i Telemark fra 2003 til 2011 og var også styreleder i KS fra 2012 til 2020.
Hun  var leder for Porsgrunn Høyre 1990–1997 og ble første gang innvalgt på Telemark fylkesting i 1991. Helgesen var fylkesvaraordfører 1995–2003 og fylkesordfører 2003–2011 og er fra 2011 gruppeleder for Høyres fylkestingsgruppe. Hun har også vært vararepresentant til Stortinget fra Telemark i fem perioder 1993–2013, leder i Telemark Høyre siden 2010 og var  styreleder i KS 2012-2020. Hun har også vært visepresident i Conference of Peripheral and Maritime Regions (CPMR) og tidligere president i Nordsjøkommisjonen og styremedlem i KLP.


== Utdannelse og yrkesliv ==
Helgesen er utdannet kjemiingeniør og har arbeidet i Saga Petroleum, Statoil og Hydro.


== Privatliv ==
Hun er samboer med Høyre-politikeren Tor Kåsa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Gunn Marit Helgesen hos Stortinget 
(no) Gunn Marit Helgesen hos Norsk senter for forskningsdata
Hakelilje

Hakeliljer er en gruppe enfrøbladete planter i narsissfamilien.
De har store, iøynefallende blomster på bladløse stammer. De utvikler seg fra løker. 
De finnes langs sidene på bekker og innsjøer. 
Sumpliljer er medlemmer av denne gruppen som blir kultivert som prydplanter på grunn av sine attraktive blomster.
Flere arter brukes som akvarieplanter.


== Eksterne lenker ==
(en) Hakeliljer i Encyclopedia of Life 
(en) Hakeliljer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hakeliljer hos ITIS 
(en) Hakeliljer hos NCBI 
(en) Hakeliljer hos The International Plant Names Index 
(en) Hakeliljer hos Tropicos 
(en) Kategori:Crinum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Crinum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Crinum – detaljert informasjon på Wikispecies
Malariamygg

Malariamygg er en gruppe mygg som har fått navnet sitt fordi 30–40 av artene kan spre sykdommen malaria. Malariamygg tilhører slekten Anopheles. I Norge finnes det flere arter i slekten.
Egg- larve- og puppestadiene foregår i vann og varer 5-14 dager avhengig av art og temperatur. Det er som imago at hunnmyggene i denne gruppen fungerer som sykdomsspredere. Hunnene kan leve opptil én måned (eller mer i fangenskap), men trolig blir de ikke mer enn 1-2 uker gamle i naturen.

 
I 1962 var det en anti-malariakampanje i regi av Verdens helseorganisasjon (WHO - World Health Organisation), der WHO-logoen og malariamyggen ble avbildet på frimerker fra mer enn 100 malariatruede land. Dette har gjort at malariamyggen er den insektart som er mest avbildet på frimerker.


== Arter (utvalg) ==

Anopheles atroparvus
Anopheles beklemishevi
Anopheles claviger
Anopheles coustani
Anopheles crypticus
Anopheles culicifacies
Anopheles farauti
Anopheles fluviatilis
Anopheles forattinii
Anopheles funestus
Anopheles gambiae
Anopheles grabhamii
Anopheles hailarensis
Anopheles halophylus
Anopheles hyrcanus
Anopheles introlatus
Anopheles kosiensis
Anopheles latens
Anopheles maculipennis
Anopheles minimus
Anopheles moucheti
Anopheles nili
Anopheles ovengensis
Anopheles pampanae
Anopheles peytoni
Anopheles plumbeus
Anopheles quadrimaculatus
Anopheles rennellensis
Anopheles rivulorum
Anopheles stephensi
Anopheles triannulatus


== Referanser ==


== Litteratur ==
Borgersen Bjørnar. 1991. Insekter på frimerker. Insekt-Nytt 16 (3). Side 5-7


== Eksterne lenker ==
(en) malariamygg – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) malariamygg i Encyclopedia of Life 
(en) malariamygg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) malariamygg hos Artsdatabanken 
(sv) malariamygg hos Dyntaxa 
(en) malariamygg hos Fauna Europaea 
(en) malariamygg hos Fossilworks 
(en) malariamygg hos ITIS 
(en) malariamygg hos NCBI 
(en) Kategori:Anopheles – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anopheles – detaljert informasjon på Wikispecies https://web.archive.org/web/20151120223554/http://data.artsdatabanken.no/Taxon/18578
CFR Cluj

CFR Cluj er en rumensk fotballklubb som holder til i Cluj-Napoca. De spiller for tiden i Liga I, Romanias øverste divisjon.


== Eksterne lenker ==
(ro) Offisielt nettsted 
(en) CFR Cluj – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
♀

♀, venussymbolet eller venusspeil er et tegn som kan bety blant annet:

Venus, en romersk gudinne
Venus, en planet (brukt som symbol både i astrologi og astronomi)
Kobber, et grunnstoff
HunkjønnSymbolet kan opprinnelig bare ha vært en pil som peker nedover, men kan også tolkes som en forenklet tegning av den romerske gudinnen Venus' runde håndspeil av blankpusset kobber. Tegnet fikk utvidet betydning i alkymi og astrologi, og seinere som kjønnssymbol gjennom Carl von Linnés bruk i hans biologiske systematikk.


== Se også ==
Venus (andre betydninger)
Kjønnssymboler
♂, marssymbolet, vanlig tegn for hankjønn


== Eksterne lenker ==
(en) Venus symbols – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bidoof

Bidoof (ビッパ) Bipper på japansk, Bidiza på tysk og Keunottor på fransk) er en karakter fra spillet Pokémon.


== Utseende ==
Bidoof minner litt om en bever. Den er brun med gul «maske» på øynene, mørkebrune klør, rød snute og svarte øyne. Den har tre(hunkjønn)/fem(hankjønn) "klumper" til hale.


== Biologi ==
Bidoof bor nær vannet. De må alltid gnage på noe fordi tennene vokser hele tida.
Den utvikles til Bibarel.


== Eksterne lenker ==

Bidoof på Pokémon Wiki
Fylkesvei 273 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 273 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 273 (Aust-Agder)
Fylkesvei 273 (Nordland)
Fylkesvei 273 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 273 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 82 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 82 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 82 (Akershus)
Fylkesvei 82 (Buskerud)
Fylkesvei 82 (Hedmark)
Fylkesvei 82 (Hordaland)
Fylkesvei 82 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Nordland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 82 (Oppland)
Fylkesvei 82 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 83 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 83 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 83 (Buskerud)
Fylkesvei 83 (Hedmark)
Fylkesvei 83 (Hordaland)
Fylkesvei 83 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 83 (Nordland)
Fylkesvei 83 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Troms (primær fylkesvei)
Fylkesvei 85 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 85 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 85 (Buskerud)
Fylkesvei 85 (Hedmark)
Fylkesvei 85 (Hordaland)
Fylkesvei 85 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 85 (Oppland)
Fylkesvei 85 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 86 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 86 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 86 (Buskerud)
Fylkesvei 86 (Hedmark)
Fylkesvei 86 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 86 (Oppland)
Fylkesvei 86 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Troms (primær fylkesvei)
Fylkesvei 87 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 87 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 87 (Buskerud)
Fylkesvei 87 (Hedmark)
Fylkesvei 87 (Nordland)
Fylkesvei 87 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 87 (Oppland)
Fylkesvei 87 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 87 (primær fylkesvei)
Fylkesvei 88 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 88 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 88 (Buskerud)
Fylkesvei 88 (Hedmark)
Fylkesvei 88 (Nordland)
Fylkesvei 88 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 88 (Oppland)
Fylkesvei 88 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 6338

Fylkesvei 6338 (Fv6338) går mellom Vasøya og Boldfjord i Ørland.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 82 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 ØrlandVasøyveien 

Endepunkt Vasøya


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6338
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger