jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Scandic Hønefoss

Scandic Hønefoss et et hotell i Hønefoss som til å begynne med het Hotell Ringerike og senere ble til Quality Hotel Ringerike. I dag er imidlertid hotellet tilsluttet Scandic Hotels. Adressen er Kongens gate 3, men bygningsmassen har både fasade og adkomst via Kirkegata. Hotellet disponerer egne parkeringsplasser i direkte tilknytning med bygningsmassen. Scandic Hønefoss er franchisedrevet, og daglig leder er Kåre Grønli, gjennom Hønefoss Hotelldrift AS. Grønli driver også Notodden Hotel.
Hotell er bygget på grunnmurene av tidligere Hønefoss Bryggeri og sto ferdig i 1989. Det har 82 rom og 156 senger. Til å begynne med hadde det egen restaurant, men denne benyttes nå bare til frokostbuffeten og ellers kun etter avtale. Det ligger imidlertid en liten bar/pub med alle rettigheter i direkte forbindelse med resepsjonen, som også er åpen for publikum innenfor kommunens sjenketider. Hotellet ligger imidlertid kun cirka 100 m fra Søndre torv, som er midt i hjertet av Hønefoss og i umiddelbar nærhet av flere gode restauranter og puber, samt den lokale bussterminalen og drosjesentralen. Det er dessuten gangavstand til Hønefoss stasjon, med Bergensbanen.
Bygningsmassen eies av eiendomsutviklerene Jan og Knut Solberg, sammen med Haakon Tronrud i Tronrud Eiendom. Disse lanserte høsten 2019 planer om å bygge ut hotellet til nærmere 180 rom, gjennom et nytt tilbygg som også vil sammenfatte Sentrumskvartalet med hotellet. Sentrumskvartalet omfatter i dag blant annet Nordisk Film Kino Hønefoss og Ringerike bibliotek.


== Andre overnattingssteder ==
I henhold til avstand fra sentrum av Hønefoss

Grand Hotel Hønefoss, Stabells gate 8, 3510 Hønefoss (160 m)
Ringerike Gjestegård, Osloveien 77, 3511 Hønefoss (2,9 km)
Klækken Hotell, Hadelandsveien 386, 3514 Hønefoss (5 km)
General Hotell, Regimentsveien 10, 3512 Hønefoss (9 km)
Thorbjørnrud Hotel, Sagvegen 8, 3520 Jevnaker (13,6 km)
Sundvolden Hotel, Dronningveien 2, 3531 Krokkleiva (14,2 km)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Scandic Hønefoss
Scandic Hotels
Fylkesvei 4204

Fylkesvei 4204 går mellom Sira og Gausdal i Flekkefjord kommune. Veien er 14,4 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 943 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Flekkefjord
Ersdalsbakken 
Ersdalsvegen 

  (Klungeland, Sørlandsbanen, 3,9 m)Fossdalsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4204
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 3252

Fylkesvei 3252 går mellom Klevjerhagen og Gutu i Holmestrand kommune. Veien er 1,2 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen  fylkesvei 956 (Vestfold).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Holmestrand


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv3252
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Askveien

Askveien (3–315, 4–318) er en veistrekning langs 35Fylkesvei 35 og Riksvei 35. Den utgjør strekningen mellom St. Olavs gate i Hønefoss og grensen mellom Tyristrand kirkesogn og Norderhov og Ask kirkesogn i Ringerike. Langs strekningen ligger blant annet boligområdet Tolpinrud og det lille tettstedet Ask. Askveien passerer også over E16 med bru ved Styggedal, der det er avkjøring både mot nord (Valdres og Hallingdal) og sør (Oslo). Etter Veholt går veien over til å hete Vikersundveien. Randsfjordbanen løper parallelt med veien mesteparten av strekningen.


== Sideveier ==
Fv169Fylkesvei 169 St. Olavs gate × Holmboes gate
Telegrafalleen
Kandidat Færdens vei
Ringveien
Hvelven
Parkveien
Tungaveien × Tolpinrudveien
Skogveien
Markveien
Østmoveien
Europavei 16 Styggedal
Europavei 16 Styggedal
Fv162Fylkesvei 162 Busundveien fra Snyta til Fv158Fylkesvei 158 Busund (4,0 km)
 Sogna
Kapellveien, Ask stasjon
Fv173 Sandakerveien fra Ask til Riksvei 7 Sandaker
Aklangveien


== Busstopp ==
Sentrum stopp (Hønefoss)
Politihuset (Hønefoss)
Ringerike Folkehøgskole
Tolpinrud
Bærenga
Styggedal
Pålsgård
Bjerkemoen
Snyta
Bjerke
Ask
Muggerud
Langerud
Breien
Veholt


== Bildegalleri ==


== Se også ==
Helgesbråten
Hvelven
Tolpinrud
Ringveien
Myrveien


== Referanser ==
Barnetog

Barnetog er en institusjon knyttet opp mot den årlige feiringen av den norske grunnlovsdagen, 17. mai. Skolestyrer Peter Qvam (1822–1907) fikk idéen til barnetog i 1869. Qvam var en nær venn av Bjørnstjerne Bjørnson, og sammen argumenterte og agiterte de for barnetog i avisspalter og andre fora.Det første barnetoget gikk 17. mai 1870. Det var et rent guttetog som talte ca. 1 200 barn. Kjernetroppen var elever fra Qvams skole i Christiania. De første jentene som gikk i barnetog, i 1889, var elever ved Fru Ragna Nielsens skole. Møllergata skole i Kristiania var landets første skole med eget skolekorps. De spilte i sitt første 17. mai-tog i 1902.Etter det ble innført er det kun under den tyske okkupasjonen av Norge under andre verdenskrig (1940–1945), og koronapandemien (2020–2021) at det ikke har blitt arrangert barnetog på den norske grunnlovsdagen.


== Referanser ==


== Kilder ==
(no) Barnetog i Store norske leksikon
«Barnetogets historie», fra kongehuset.no
Amalfi

Amalfi er en by i provinsen Salerno i Italia, ca. 55 km sørøst for Napoli. Byen har gitt navn til den kjente Amalfikysten, den bratte klippekysten nord for Salernobukta. Byen ligger i munningen av en dyp v-dal ved foten av det 1 300 m høye Monte Cerreto.
På grunn av sin arkitektur og sitt dramatiske landskap og vakre kyst er Amalfi et viktig turistmål. Byen har fått plass på UNESCOs verdensarvliste.


== Historie ==
Amalfi var en selvstendig bystat og en viktig handelsby ved Middelhavet mellom det 7. og det 12. århundre. Byen nevnes første gang i det 6. århundre, og ble tidlig en viktig sjøfartsby som solgte korn, salt og slaver til Midtøsten og kjøpte silke fra Det bysantinske riket, som ble videresolgt i Europa. På 1000-tallet hadde byen en befolkning på 70 000, og konkurrerte med Pisa og Genova om å være den ledende handelsbyen i det vestlige Middelhavet. Gjennom deler av middelalderen var Amalfi berømt for sine skoler for jus og matematikk.
I 1135 ble byen inntatt av Pisa, og gikk deretter inn i en nedgangsperiode. I 1343 ble hele den nedre delen av byen vasket vekk av en tsunami. Flodbølgen ødela også byens havn, som siden har hatt mindre betydning.


== Henrik Ibsen, Richard Wagner og andre kunstnere ==
I dag kan byen Amalfi smykke seg av å ha vært stedet hvor dikteren Henrik Ibsen skrev sitt verdensberømte drama Et dukkehjem. Det skjedde i løpet av sommeren og høsten 1879. Han bodde på Hotel La Luna, på samme sted som også komponisten Richard Wagner slo seg til ro for sommeren 1881.
Den kjente kunstneren M.C. Escher besøkte stedet i mellomkrigstiden, og laget en tegning av byen sett ovenfra. Denne utsikten ble avfotografert omkring 1950, Bortsett fra noen få ombygninger og reparasjoner, er byen uendret fra tegning til foto.


== Bilder ==


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(it) Offisielt nettsted 
(en) Amalfi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Amalfi – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Pilkors-partiet

Pilkors-partiet, eller pilkorsbevegelsen (på ungarsk: Nyilaskeresztes Párt – Hungarista Mozgalom, direkte oversatt «Pilkors-partiet-Ungarist Bevegelsen»), var et pro-tysk, antisemittisk nasjonalsosialistisk politisk parti i Ungarn. Ledet av Ferenc Szálasi, dannet pilkors-partiet en ungarsk lydregjering under det nasjonalsosialistiske Tyskland og styrte landet fra 15. oktober 1944 til januar 1945. I løpet at dets kortvarige og brutale styre ble 80 000 ungarske jøder og andre kvinner, barn og menn deportert fra Ungarn til sin sikre død i utryddelsesleirer flere steder i Europa.
19. mars 1944 ble Ungarn okkupert av tyske tropper, og jødeforfølgelsene begynte for alvor. Da sovjetrussiske styrker nærmet seg landet like etter, ville imidlertid Miklós Horthy, som hadde vært riksforstander siden 1920, trekke Ungarn ut av andre verdenskrig. Han ble da fengslet av tyskerne, og regjeringspostene ble i stedet gitt til den fascistiske pilkorsbevegelsen. Skrekkregimet deres falt i løpet av januar 1945 under de harde kampene mot Den røde armé, som til sist seiret i slaget om Budapest 13. februar samme år.
En variant av det nazistiske ungarske pilkorspartiets flagg fra 1939 vises i boksen til høyre. Pilkorset blir i dag brukt som symbol av flere nynazistiske grupper. Korset var grønt i det opprinnelige flagget.


== Referanser ==
Fylkesvei 6710

Fylkesvei 6710 (Fv6710) går mellom Fuglem og Solem i Selbu kommune. Veien er 2,6 km lang.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 962 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Selbu
Fv6712Fylkesvei 6712 Fuglem
Endepunkt Solem


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6710
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
HACCP

Hazard analysis and critical control point (HACCP) er et internasjonalt anerkjent system for fareanalyse og risikovurdering innenfor næringsmiddelindustrien. Ved hjelp av systemet kan farer for sluttbrukers (forbrukers) helse påvises og vurderes på en systematisk måte. Systemet fokuserer på de enkelte prosesstinn i en næringsmiddelproduksjon og vurderer de biologiske, kjemiske og fysiske farer for forbrukeren som introduseres i, eller oppstår på et enkelt produksjonstrinn. HACCP er en grunnstein i flere  kvalitetssystemer for næringsmiddelproduksjon og finner også anvendelse innenfor europeisk matlov (Food Law).


== De sju HACCP-prinsippene ==
En HACCP-plan består av sju prinsipper. Ved et systematisk arbeid etter disse prinsippene vil man kunne finne fram til farene som kan gi utrygg mat, i hvert trinn i produksjonen. 

Identifisere alle farer
Identifisere kritiske styringspunkter (CCP)
Bestemme kritiske grenser for kritiske styringspunkter (CCP)
Fastsette fremgangsmåter for overvåking av kritiske styringspunkter
Avviksbehandling og korrigerende tiltak
Evaluering og verifisering av matvaretryggheten
Dokumentasjon og loggføring


== Oversikt over prosessen frem mot HACCP ==
Det er grunnleggende viktig for HACCP-arbeidet at medarbeiderne i bedriften får en forståelse av helheten i produksjonsprosessen. 

Etablere en tverrfaglig HACCP-gruppe
Beskrive omfanget av HACCP-planen
Beskrive produktene
Beskrive hvordan produktene skal brukes
Beskrive produksjonsprosessen i et flytdiagram
Verifisere flytdiagrammet
Gjennomføre fareanalyse i praksis
Identifisere og beskrive kritiske styringspunkter
Fastsette kritiske grenser ved hvert kritisk styringspunkt
Fastsette metode for overvåking av hvert kritisk styringspunkt
Fastsette korrigerende tiltak for hvert kritisk styringspunkt
Etablere rutiner for verifisering
Dokumentasjon og registrering
Fylkesvei 6720

Fylkesvei 6720 (Fv6720) går mellom Eidem og Flønes i Selbu kommune. Veien er 2,2 km lang.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 967 (Sør-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Selbu
705Fylkesvei 705 Eidem
Endepunkt Flønes


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv6720
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Olav Johan Andreassen

Olav Johan Andreassen (født 2. juli 1909, død 18. november 1995) var en nord-norsk kunstmaler.
Olav Andreassen, slo ganske tidlig gjennom i sin karrière og vant raskt alminnelig anerkjennelse for sin kunst. Han var representert på Statens høstutstilling, første gang i 1945 og deltok siden hele 14 ganger. Han var representert på Kunstnerforbundets utstillinger i Oslo og på Nord-Norsken. Han ble innkjøpt av Riksgalleriet/Nasjonal Galleriet. Olav Andreassen hadde en rekke separatutstillinger og deltok på kollektivutstillinger både i inn- og utland, han mottok en rekke stipendier, bl.a. statens kunstnerstipend. Gjennom mange av sine studiereiser i utlandet lot han seg inspirere av de store mestrene i de fleste av Europas kunstgallerier. I tillegg til maleriet har han hatt flere offentlige utsmykningsoppdrag bl.a. utført  altertavlen i Gåsvær kapell.
Olav Andreassen ble født i Kjelvik på Måsøy i Finnmark. Familien flyttet tidlig til Helgeland, nærmere bestemt Vestvågan på Tjøtta hvor han vokste opp. Her på den vakre og mektige helgelandskysten vokste interessen for kunst frem og han leste om alt av kunst han kom over. Han deltok to sesonger på Lofotfiske, for å skaffe nok penger til Lærerskolen i Tromsø, som han gjennomførte før han tok tegneskolen og kunstakademiet i Oslo i 1938–39. Så kom krigen og i 1941 kom han inn på Det Illegale Akademi der blant andre Heiberg, Revold, Sørensen, Aulie, Krohg og Fåberg underviste. Dette gikk en tid inntil nazistene ville ha et ord med i laget.
Ferden gikk så igjen til Helgeland hvor han arbeidet en tid som lærer i Øksningan på Herøy, inntil han i 1945 var tilbake i Oslo. På slutten av 1950-tallet flyttet familien inn i kunstnerkolonien på Bøler, her bodde han sammen med sin kone Bergdis og fire barn. Han virket også som lærer ved Groruddalen skole, frem til 1960, noe han likte godt å holde på med.
Olav Andreassen hadde ingen problemer med å leve av sin kunst, som var å abstrahere naturformen, gjerne malt i store flater med  bruk av rene, klare, farger. Mye blått, citrongult, grønt, og gjerne dyprødt, vesentlig inspirert av nordnorske landskaper som han hentet ved sine mange reiser i Nord-Norge.
Olav Andreassen var en stillfarende og beskjeden kunstner. Han arbeidet målbevisst uten å skjele hverken til høyre eller venstre. Han fulgte trofast den linje hans talent og overbevisning var, uansett om det var lett eller vanskelig. 


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		
		


== Kilder ==
Journalist Tobis, intervju med Olav Andreassen 1962. Artikkel, Rana Blad 1962.
Kunstanmeldelse i Nordlandsposten 1962 ved separatutstillingen i Bodø.
Kunstnerleksikonet og samtale med Olav Andreassens datter Marit Grønhaug.
Sudogda

Sudogda (russisk: Су́догда) er en by i Vladimir oblast i Russland. Den ligger på venstre bredd av elva Sudogda (ei høyre sideelv til Kljazma), rundt 40 km sørøst for Vladimir.
Bosetningen ble første gang nevnt i dokumenter på 1600-tallet som en sloboda kalt Sudogodskaja (russisk: Судогодская), senere kjent som landsbyen (selo) Sudogda. Bystatus ble innvilget i 1778.


== Demografi ==
Befolkningsutvikling:


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Sudogda – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hanne Marthe Narud

Hanne Marthe Narud (født 26. februar 1958, død 20. juli 2012) var professor i statsvitenskap ved Universitetet i Oslo. Hun forsket særlig på koalisjonsdannelser, politisk rekruttering og valgforskning.  Dette gjorde henne til en hyppig brukt kommentator om norsk politikk. 
Narud tok cand.polit-graden i 1988 og disputerte til doktorgraden i 1996 med Henry Valen og Bjørn Erik Rasch som veiledere.  
Hanne Marthe Narud hadde studie- eller forskningsopphold ved University of Essex, University of Michigan, Ann-Arbor, Universitetet i Leiden, ved University of California i San Diego, Nederlands Institute for Advanced Study in the Humanities and Social Sciences (NIAS), The Royal Netherlands Academy of Arts and Sciences og ved University of Auckland, New Zealand.Ifølge en undersøkelse av Morgenbladet i 2008 var hun den hyppigst siterte kvinnelige professor i norske medier.Hun var medlem av Det Norske Videnskaps-Akademi fra 2009.Hanne Marthes tvillingbror er Ole Gustav Narud.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Hanne Marthe Narud i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Hanne Marthe Narud i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Fylkesvei 4220

Fylkesvei 4220 går mellom Tjørhom og Flesebekk bru i Sirdal kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 983 (Vest-Agder).


== Kommuner og knutepunkter ==

 SirdalTjørhom 

Solheimsdalen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv4220
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Henri Saint Cyr

Henri Saint Cyr (født 15. mars 1902, død 27. juli 1979) var en svensk rytter som deltok i de olympiske leker 1952 i Helsingfors, 1956 i Stockholm og 1960 i Roma.
Saint Cyr vant fire olympiske gullmedaljer i dressur, to under OL-1952 i Helsingfors og to i 1956 i Stockholm.
Saint Cyr avla den olympiske ed på vegne av deltakerne 1956 i Stockholm.


== OL-medaljer ==
 1952  Helsingfors - Gull i hestesport, dressur individuelt  Sverige
 1952  Helsingfors - Gull i hestesport, dressur lagkonkurranse  Sverige
 1956  Stockholm - Gull i hestesport, dressur individuelt  Sverige
 1956  Stockholm - Gull i hestesport, dressur lagkonkurranse  Sverige


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Henri Saint Cyr – Olympics.com 
(en) Henri Saint Cyr – Olympic.org 
(en) Henri Saint Cyr – Olympedia 
(en) Henri Saint Cyr – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Henri Saint Cyr – databaseOlympics.com (arkivert)
Atrani

Atrani er en by og kommune på den italienske Amalfikysten, ca. 55 km sørøst for Napoli og 2 km øst for nabobyen Amalfi.
Med sitt areal på bare 200 da (0,2 km²) er Atrani Italias nest minste kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Atrani – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Atrani – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Reiseinformasjon og fotogalleri – Seasonsinitaly.com
Fylkesvei 983 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 983 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 983 (Vest-Agder)
Åse Gyrid Solli

Åse Gyrid Solli (født 3. juli 1946 i Skien) er en barnebokforfatter og gårdbruker fra Porsgrunn.
Hun debuterte i 1987 med Under helleren, som hun fikk Kirke- og undervisningsdepartementets debutantpris for. Boka var den første i en serie på 6 bøker fra steinalderen, utgitt fra 1987-1992. Bøkene var i sin samtid meget populære. Hun har deretter skrevet en frittstående bok fra samme periode. 
Sollis engasjement for perioden har sammenheng med et arkeologisk funnsted i nærheten av hjemstedet hennes. Hun har arbeidet med å formidle kunnskap om perioden, og å demonstrere materialer og teknologi fra perioden,


== Bibliografi ==
Under helleren, ungdomsbok, Cappelen (1987)
Mårs hevn, ungdomsbok, Cappelen (1988)
Høvdingen Varg, ungdomsbok, Cappelen (1989)
Mårs arving, ungdomsbok, Cappelen (1990)
Ferden over havet, ungdomsbok, Cappelen (1991)
I uroksens land, ungdomsbok, Cappelen (1992)
Tidsmysteriet, ungdomsbok, Cappelen (1995)


== Kilder ==
Presentasjon av Åse Gyrid Solli i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Vasektomi

Vasektomi er et kirurgisk inngrep hvor et stykke av sædlederen hos et mannlig pattedyr kuttes for å oppnå sterilisering. Det finnes alternative måter å gjennomføre prosedyren på, blant annet uten skalpell, hvor det heller brukes en kirurgisk krok for inngrep i skrotum. Inngrepet utføres under lokalbedøvelse og kan finne sted utenom sykehus.
Etter en vasektomi blir testiklene igjen i skrotum, hvor leydigceller fortsetter å produsere testosteron og andre mannlige hormoner, som fortsetter å utskilles inn i blodstrømmen. Enkelte studier finner at seksualdrift (libido) er upåvirket i over 90 % av vasektomerte menn
 
mens andre studier større grad av forminsket seksualdrift. 
 
Den spermafylte væsken fra testiklene bidrar til omtrent 10 % av volumet på ejakulatet (hos menn som ikke er vasektomert) og har ingen signifikant effekt på dets utseende, konsistens, lukt eller smak.Når vasektomien er utført, vil ikke kroppen kunne frigi sperma via penis. Spermaet blir derimot brutt ned og absorbert av kroppen. Mye væskeinnhold blir absorbert av membraner i bitestikkelen, og mye fast væske blir brutt ned av makrofager og reabsorbert via blodstrømmen. Sperma modnes i bitestikkelen i omtrent én måned når det forlater testiklene. Omtrent 50 % av det produserte spermaet kommer aldri til ejakulasjonen hos en ikke-vasektomert mann. Etter en vasektomi øker membranenes størrelse for å kunne absorbere mer væske, og flere makrofager kommer til for å bryte ned og reabsorbere mer av det faste innholdet. Andelen sperma som overgår makrofagenes fordøyelsesmuligheter, går videre til skrotum som spermagranulom.


== Referanser ==
Thore Johnsen

Thore Johnsen (født 22. desember 1946 i Fredrikstad) er professor emeritus i finans ved Norges Handelshøyskole (NHH) i Bergen.
Etter siviløkonom-eksamen ved NHH tok han doktorgraden (Ph.D.) ved Carnegie-Mellon University i Pittsburgh i 1975. Her skrev han sin avhandling i industriell økonomi veiledet av blant annet de senere nobelprisvinnerne Edward Prescott og Robert Lucas. Han underviste ved Northwestern University i Chicago og ved Columbia University i New York før han returnerte til NHH i 1980. Han ble utnevnt til professor ved NHH i 1986.Johnsen har vært drivkraft i utbygging av finans som forskningsfag i Norge. Han er også aktiv i praktisering av faget og satt blant annet i Finansdepartementets strategiråd for Statens pensjonsfond utland. Han har også deltatt i flere offentlige utvalg. Johnsen var også en drivkraft bak opprettelsen av studiet Autorisert finansanalytiker (AFA) i Norge.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Thore Johnsen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Thore Johnsen i BIBSYS
Ansatteside ved NHH
Gunn Bohmann

Gunn Elsie Bohmann Olsen (født 24. april 1948) er en norsk barnebokforfatter og sosialarbeider fra Skien.
Hun har bakgrunn fra barnevernet og jobber til daglig som sosialkonsulent på Borgestadklinikken. Hun debuterte i 1994 med Fia-barnet, og har senere skrevet ytterligere én bok: Over regnbuen (2000). Hun fikk Kultur- og kirkedepartementets debutantpris for Fia-barnet, og boka ble i 2003 filmatisert som Fia og klovnene. Begge bøkene hennes bygger på erfaringer med voksnes omsorgssvikt overfor barn. Debutboken er oversatt til dansk, tysk og nederlandsk.


== Eksterne lenker ==
varden.no intervju i forbindelse med filmen
telemarksportalen biografi og lenker
Mjøsradioen

Mjøsradioen er Norges første og eldste nærradio som fortsatt er i drift. Radioen ble etablert på Hedmarktoppen ved Hamar i desember 1981. 
Mjøsradioen startet sine sendinger med en hjemmelaget sender samme dagen som kringkastingsmonopolet var over i desember 1981. Ansvarlig redaktør var Steinar Aabø. Den 7. februar 1982 var Mjøsradioen først ute med godkjent radiosender fra egen mast. Radioen brukte en direktiv quad antenne som gav mest dekning nordover Mjøsa og noe mindre dekning sørover.  Radioen hadde lyttere helt fra Minnesund i sør og langt nord i Ringsaker kommune. 
Mjøsradioen drives på frivillig basis (dugnad). Penger til drift er basert på gaver og inntekter fra den årlige julemessen som Mjøsradioen arrangerer på Hedmarktoppen folkehøyskole. Radioen ble i en årrekke drevet av studenter på medielinjen ved Hedmarktoppen Folkehøyskole.  De hadde faste morgen og ettermiddagssendinger som inneholdt reportasjer, musikk og hilsninger til lokalmiljøet. 
Formålet er først og fremst å evangelisere nærområdet gjennom kristne radioprogram. Men også andre program uten en direkte kristen profil blir sendt.


== Referanser ==
Erling Roland

Erling Georg Roland (født 20. januar 1949)  er professor i spesialpedagogikk ved Nasjonalt senter for læringsmiljø og atferdsforskning (Læringsmiljøsenteret)  ved Universitetet i Stavanger (UiS). 
Erling Roland var blant de første i Norge til å gjøre vitenskapelig forskning på fenomenet mobbing. Roland tok lærerskole, jobbet som lærer før han studerte pedagogikk og sosiologi i Oslo, og avla siden doktorgraden ved University of Durham i 1998. Han var i 18 år leder for forskningssenteret, men gikk i 2007 tilbake til heltids forskerstilling. 
Roland er forsker på Respektprogrammet, et forskningsprogram om hvordan oppnå ro og orden i klasserom der metodikken testes ut på skoler i Oslo og Rogaland. Han har hyppig blitt intervjuet i media om hvorvidt mobiltelefoner og internett benyttes av ungdommer til trakassering av medelever. Ifølge en undersøkelse gjort av Morgenbladet, var Roland den mest siterte forsker ved Universitetet i Stavanger i 2007.  


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Erling Roland i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Erling Roland i BIBSYS
CV på UiS nettsider
Skoleutviklingsprogrammet Respekt