jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Adrien Théaux

Adrien Théaux (født 18. september 1984 i Tarbes) er en fransk alpinist. Han er spesialist i øvelsene utfor og Super-G.
I begynnelsen av karrieren kjørte han hovedsakelig slalåm og storslalåm, men i løpet av karrieren begynte han også å delta i fartsdisiplinene. Han fikk sin debut i verdenscupen i er storslalåmrenn i Kranjska Gora 28. februar 2004.
Han tok sine første verdenscuppoeng da han ble nummer 19 i superkombinasjonen i Val-d’Isère 11. desember 2005. Hans første seier kom i utforrennet i Lenzerheide 16. mars 2011.


== Mesterskap ==
(per 30. desember 2008)
Verdensmesterskap

Åre 2007: 23.-plass i superkombinasjonen, nr. 26 i super-GJunior-VM

Serre Chevalier 2003: Nr. 13 i super-G, nr. 48 i utfor
Maribor 2004: 6.-plass i kombinasjonen, 11.-plass i utfor, 10.-plass i storslalåm, 11.-plass i slalåm, 38.-plass i super-G


== Pallplasseringer i verdenscupen ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Adrien Théaux – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Adrien Théaux – Olympics.com 
(en) Adrien Théaux – Olympic.org 
(en) Adrien Théaux – Olympedia 
(en) Adrien Théaux – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(fr) Adrien Théaux – Frankrikes olympiske komité 
(en) Adrien Théaux – FIS (alpint) 
(en) Adrien Théaux – FIS (langrenn) 
(en) Adrien Théaux – ski-db.com
Eupsilia

Eupsilia spp. er en slekt av nattfly som tilhører underfamilien Hadeninae. De fleste av de 24 beskrevne artene lever i Øst-Asia eller det østlige Nord-Amerika, bare bølgefly (Eupsilia transversa) forekommer i Europa, den er også vanlig i Sør-Norge.


== Utseende ==
Middelsstore, kraftige nattfly, brune, brunrøde eller grålige på farge. Forvingenes ytterkant er bølgete.


== Levevis ==
Artene finnes helst i skog, skogkanter, hager og parker. Larvene utvikler seg på ulike busker, løvtrær eller urter. De er ofte aktive om vinteren og suger da sevje fra skadede trær. I østlige Nord-Amerika bestøver Eupsilia busken virginiatrollhassel (Hamamelis virginiana), som blomstrer på senhøsten.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata – Homoneura
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien Noctuoidea
Familien nattfly, Noctuidae
Underfamilien Hadeninae
Stammen Xanthiini
Slekten Eupsilia Hübner, 1821
Asiatiske arter
Eupsilia boursini Sugi, 1958
Eupsilia confusa Owada & Kobayashi, 1993
Eupsilia contracta (Butler, 1878)
Eupsilia cuprea Hreblay & Ronkay, 1998
Eupsilia hidakaensis Sugi, 1987
Eupsilia kurenzovi Kononenko, 1976
Eupsilia parashyu Hreblay & Ronkay, 1998
Eupsilia quadrilinea (Leech, 1889)
Eupsilia quinquelinea Boursin, 1956
Eupsilia shyu Chang, 1991
Eupsilia silla Kononenko & Ahn, 1998
Eupsilia strigifera Butler, 1879
bølgefly, Eupsilia transversa (Hufnagel, 1766) – også i Europa
Eupsilia tripunctata Butler, 1878
Eupsilia unipuncta Scriba, 1919
Nordamerikanske arter
Eupsilia cirripalea Franclement, 1952
Eupsilia devia (Grote, 1874)
Eupsilia fringata (Barnes & McDunnough, 1916)
Eupsilia knowltoni McDunnough, 1946
Eupsilia morrisoni (Grote, 1874)
Eupsilia sidus (Guenée, 1852)
Eupsilia tristigmata (Grote, 1877)
Eupsilia vinulenta (Grote, 1864)


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Nattfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase for europeiske dyr. [3]


== Eksterne lenker ==
(en) Eupsilia i Encyclopedia of Life 
(en) Eupsilia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Eupsilia hos Artsdatabanken 
(sv) Eupsilia hos Dyntaxa 
(en) Eupsilia hos Fauna Europaea 
(en) Eupsilia hos ITIS 
(en) Eupsilia hos NCBI 
(en) Kategori:Eupsilia – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eupsilia – detaljert informasjon på Wikispecies
Solveig Christov

Solveig Christov, egentlig Solveig Christophersen Grieg (født 29. oktober 1918, død 16. mai 1984) var en norsk forfatter.
Hun debuterte i 1949 med Det blomstrer langs blindveien, og skrev i alt 16 bøker. De fleste bøkene var romaner, tre var skuespill to var novellesamlinger, og hennes siste bok – Reisen for lenge siden (1979) – var en reiseskildring. 
Som flere andre forfattere fra etterkrigsgenerasjonen var hun opptatt av spørsmål om skyld, ansvar og valg, knyttet til krigens erfaringer og i forhold til den kalde krigen. Et annet sentralt motiv i forfatterskapet er menneskenes kjærlighetsevne og kjærlighetslengsel. Flere av hennes bøker kan karakteriseres som grupperomaner, hvor en gruppe personer er plassert i samme miljø: En cafe i Den blomstrer langs blindveien, et pensjonat i Paris i Under vintermånen (1954), i en bygård i På veiene til og fra (1951) eller på en gård en sommer i Korsvei i jungelen (1959). 
Hun var i sitt andre ekteskap gift med Gyldendals direktør Harald Grieg. 
Bokklubben skapte fornyet interesse for hennes forfatterskap ved gjenutgivelsen av Syv dager og netter i 1991 og Korsvei i jungelen i 1994. Per Thomas Andersen har skrevet et essay om Korsvei i jungelen; og det er skrevet fire hovedoppgaver ved Universitetet i Oslo om hennes forfatterskap.


== Hørespill ==
Valgets brodd (1957, ikke bevart)
To gitarer (produsert 1956, reprise 1957)
Før landing (produsert 1958, reprise 1959)


== Referanser ==
Grønt eikefly

Grønt eikefly (Dichonia aprilina) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne vakre arten finnes i de fleste områder der det vokser eik i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 43 – 48 mm), kraftig nattfly. Hodet, forkroppen og forvingene er lysgrønne med svarte og hvite tegninger, arten kan ikke forveksles med noe annet norsk nattfly. Forvingen har mange svarte tegninger av ulik form, ring- og nyremerkene er tydelige, men ikke påfallende. Bakvingen er mørk grå med tre kileformede, hvite flekker nær bakhjørnet, og hvite frynser langs kanten. Larven er naken, gråbrun eller rødbrun med lyse tegninger.


== Levevis ==
Arten forekommer i eikeskog og blandingsskog med innslag av eik. Larvene utvikler seg på eik (Quercus spp.) om våren og forsommeren, først på knopper, så på blomster og til slutt på de unge bladene. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober. Forvingenes farge og mønster ligner lav som vokser på greiner, og gir dermed god kamuflasje.


== Utbredelse ==
Grønt eikefly er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord, i Lilleasia og østover til Kaukasus og Iran. I Norge følger den stort sett eikas utbredelse. Den er ganske vanlig på Sørlandet og det sørligste Østlandet, på Vestlandet forekommer den nord til Bergens-området.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Grønt eikefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Dichonia aprilina på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) grønt eikefly i Encyclopedia of Life 
(en) grønt eikefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) grønt eikefly hos Artsdatabanken 
(en) grønt eikefly hos NCBI
Tertiærfarge

Tertiærfarge er en farge laget ved å blande en primærfarge med en sekundærfarge, i et fargerom slik som RGB eller RYB.


== Referanser ==
Grått eikefly

Grått eikefly (Dryobotodes eremita) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Denne arten finnes i det sørligste Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 33 – 37 mm), kraftig nattfly, fargen er ganske variabel, lysgrå til mørkt sjokoladebrun, også ofte grønnlig. Den kan ligne flere andre nattfly og har ingen spesielt slående kjennetegn. Forvingen virker spraglete og er mer eller mindre kontrastrikt farget – mørke eksemplarer har ofte påfallende, lyse flekker. Nyre- og ringmerkene er tydelige, under disse er det en svart lengdestrek (tappmerke) som er gaffeldelt innerst og framoverbøyd ytterst. Bakvingen er grå.


== Levevis ==
Grått eikefly er knyttet til eik (Quercus spp.) og finnes der denne vokser. Larvene utvikler seg i april – juni, først på eikas knopper og siden på de unge bladene. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober, arten overvintrer som egg.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Nord-Afrika, Europa, Lilleasia og Iran. I Norge finnes den nord til Oslo på Østlandet og til Bergen på Vestlandet.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Grått eikefly
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: Dryobotodes eremita
Dryobotodes eremita på UK moths


== Eksterne lenker ==
(en) eremittfly i Encyclopedia of Life 
(en) eremittfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) eremittfly hos Artsdatabanken 
(sv) eremittfly hos Dyntaxa 
(en) eremittfly hos Fauna Europaea 
(en) eremittfly hos NCBI 
(en) Kategori:Dryobotodes eremita – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Chifly

Chifly (Antitype chi) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er nokså vanlig i Sør-Norge.


== Utseende ==

Et middelsstort (vingespenn 32 – 40 mm), kraftig, grått nattfly. Kroppen og forvingene er gråhvite til mørkegrå (vanligvis nokså lyse) uten antydning til grønnlig, brunlig eller gulaktig skjær. Forvingen har mørkgrå tegninger, man kan finne tre doble, delvis oppbrutte, siksak-tverrlinjer (mellomlinjer og bølgelinje) på tvers av vingen. Nyre- og ringmerkene er markerte, men ikke særlig påfallende. Bak disse er den et svart merke (tappmerke) som ser ut som den greske bokstaven X (chi), derav det latinske artsnavnet og også det norske navnet på arten. Langs ytterkanten er det en rad av V-formede flekker med spissen vendt innover. Bakvingen er hvit hos hannen, grå hos hunnen, hos begge er den midterste delen av ytterkanten svart.


== Levevis ==
Chifly kan finnes både i åpne områder og i åpen skog. Larvene utvikler seg på ulike busker og urter i mai – juli. De voksne sommerfuglene flyr om natten i august – september og kommer gjerne til lys. Arten overvintrer som egg.


== Utbredelse ==
Chiflyet er utbredt i Europa og Lilleasia, og i det nordlige Asia østover til Stillehavet. I Norge er den nokså vanlig nord til Nord-Trøndelag, det finnes også et funn fra indre Troms.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Chifly
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Antitype chi på nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
Antitype chi på UK moths


== Eksterne lenker ==
(en) chifly i Encyclopedia of Life 
(en) chifly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) chifly hos Artsdatabanken 
(sv) chifly hos Dyntaxa 
(en) chifly hos Fauna Europaea 
(en) chifly hos NCBI 
(en) Kategori:Antitype chi – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Pudderfly

Pudderfly (Ammoconia caecimacula) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er nokså vanlig på Sørlandet og det sørlige Østlandet i Norge.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 37 – 46 mm), kraftig, grått nattfly. Kroppen og forvingen er lyst grå, forvingen med spredte, mørkere skjell. Forvingen er trekantet med markerte hjørner, nyre- og ringmerkene er store og lyse. Vingen har to, noe uregelmessige, brune tverrlinjer (mellomlinjer) og to smale, svarte tverrflekker nær roten. Bakvingen er gråhvit med mørk ytterkant hos hannen, mørkgrå hos hunnen.


== Levevis ==
Arten kan finnes både i åpne områder og i skog, som dog ikke bør være for tett. Larvene utvikler seg på forskjellige urter i april – juni. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av august til oktober. Pudderflyet ovevintrer som egg.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa, bortsett fra de vestligste og nordligste områdene, og videre østover til det sentrale Sibir. I Norge forekommer den bare i de sørligste delene, nordover til Stavanger på Vestlandet og til Numedal og det sørlige Hedmark på Østlandet.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Pudderfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) pudderfly i Encyclopedia of Life 
(en) pudderfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) pudderfly hos Artsdatabanken 
(sv) pudderfly hos Dyntaxa 
(en) pudderfly hos Fauna Europaea 
(en) pudderfly hos NCBI 
(en) Kategori:Ammoconia caecimacula – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Fagerlærfly

Fagerlærfly (Polymixis polymita) er en sommerfugl som tilhører familien nattfly (Noctuidae). Den er ganske sjelden i Norge og finnes bare langs kysten av Østlandet og Sørlandet.


== Utseende ==
Et middelsstort (vingespenn 39 – 43 mm), kraftig nattfly. Kroppen og forvingene er brun-grønne med lyse tegninger. Forkroppen (thorax) har en X-formet flekk midt på ryggen og lyse flekker på sidene. Forvingen har tre lyse siksak-tverrlinjer, de to innerste (mellomlinjene) konvergerer mot bakkanten og møtes nesten der. Nyre- og ringmerkene er lyse og tydelige, delvis kantet med svart. Langs ytterkanten har den en rad av trekantede, svarte flekker, og vingefrynsene er vekselvis hvite og brune. Bakvingen har mørk ytterkant, hos hannen er den gråhvit, hos hunnen gråbrun, lysere ved roten.


== Levevis ==
Fagerlærflyet forekommer i frodig løvskog og i hager. Larvene lever på ulike urter og klekkes i september – oktober. De overvintrer og fullfører utviklingen sin i juli neste år. De voksne sommerfuglene flyr i august – oktober.


== Utbredelse ==
Denne arten lever bare i Europa, og mangler i de nordligste og vestligste delene. Østover går den til den europeiske delen av Russland. I Norge er den lokal og sjelden, og finnes bare langs kysten fra Oslofjorden til Kristiansand.


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Fagerlærfly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) fagerlærfly i Encyclopedia of Life 
(en) fagerlærfly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) fagerlærfly hos Artsdatabanken 
(sv) fagerlærfly hos Dyntaxa 
(en) fagerlærfly hos Fauna Europaea 
(en) fagerlærfly hos NCBI 
(en) Kategori:Polymixis polymita – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Polymixis (Polymixis) polymita – detaljert informasjon på Wikispecies
World Wide Live

World Wide Live er et konsertalbum fra det tyske hard rock-bandet Scorpions, utgitt i juni 1985. Albumet inneholder opptak fra bandets konserter i:

Bercy, Paris i Frankrike – 29. februar 1984
The Forum, Los Angeles i USA – 24. og 25. april 1984
Sports Arena, San Diego i USA – 26. april 1984
Pacific Amphitheatre, Costa Mesa i USA – 28. april 1984
Sporthalle, Köln i Tyskland – 17. november 1984


== Sporliste ==
«Countdown» (Instrumental) (Meine/Jabs)  – 0:31
«Coming Home» (Schenker/Meine)  – 3:15
«Blackout» (Schenker/Meine/Rarebell/Kittelsen)  – 3:40
«Bad Boys Running Wild» (Schenker/Meine/Rarebell)  – 3:47
«Loving You Sunday Morning» (Schenker/Meine/Rarebell)  – 4:36
«Make It Real» (Schenker/Rarebell)  – 3:27
«Big City Nights» (Schenker/Meine)  – 4:49
«Coast to Coast» (Schenker)  – 4:40
«Holiday» (Schenker/Meine)  – 3:12
«Still Loving You» (Schenker/Meine)  – 5:44
«Rock You Like a Hurricane» (Schenker/Meine/Rarebell)  – 4:04
«Can't Live Without You» (Schenker/Meine)  – 5:28
«Another Piece of Meat» (Rarebell/Schenker)  – 3:36
«The Zoo» (Schenker/Meine)  – 5:46
«No One Like You» (Schenker/Meine)  – 4:07
«Dynamite» (Schenker/Meine/Rarebell)  – 7:05
«Can't Get Enough, Pt. 1» (Schenker/Meine)  – 1:59
«Six String Sting» (Jabs)  – 5:18
«Can't Get Enough, Pt. 2» (Schenker/Meine)  – 1:52


== Personell ==
Klaus Meine – vokal
Matthias Jabs – gitar, støttevokal
Rudolf Schenker – gitar, støttevokal
Francis Buchholz – bass, støttevokal
Herman Rarebell – trommer, perkusjon, støttevokal


== Eksterne lenker ==
(en) World Wide Live på Discogs 
(en) World Wide Live på MusicBrainz 
(en) World Wide Live på Encyclopaedia Metallum
Crazy World

Crazy World er det ellevte studioalbumet fra det tyske hard rock-bandet Scorpions, utgitt i november 1990. Crazy World er bandets mest solgte album og inneholder deres største hit «Wind of Change».


== Sporliste ==
«Tease Me Please Me» (Matthias Jabs, Jim Vallance, Klaus Meine, Herman Rarebell) – 4:44
«Don't Believe Her» (Rudolf Schenker, Vallance, Rarebell, Meine) – 4:55
«To Be with You in Heaven» (Schenker, Meine) – 4:48
«Wind of Change» (Meine) – 5:10
«Restless Nights» (Schenker, Meine, Rarebell, Vallance) – 5:44
«Lust or Love» (Meine, Rarebell, Vallance) – 4:22
«Kicks After Six» (Francis Buchholz, Vallance, Rarebell, Meine) – 3:49
«Hit Between the Eyes» (Schenker,Rarebell, Meine, Vallance) – 4:33
«Money and Fame» (Jabs, Rarebell) – 5:06
«Crazy World» (Schenker, Meine, Rarebell, Vallance) – 5:08
«Send Me an Angel» (Schenker, Meine) – 4:34


== Personell ==
Klaus Meine – vokal
Matthias Jabs – gitar, støttevokalist
Rudolf Schenker – gitar, støttevokalist
Francis Buchholz – bass, støttevokalist
Herman Rarebell – trommer, perkusjon, støttevokalist


== Eksterne lenker ==
(en) Crazy World på Discogs 
(en) Crazy World på MusicBrainz 
(en) Crazy World på Encyclopaedia Metallum 
(en) Crazy World på SoundCloud 
(en) Crazy World på Spotify 
(en) Crazy World på Last.fm 
(en) Crazy World på Genius — sangtekster 
(en) Crazy World på AllMusic
Sten R. Helland

Sten Reinhart Helland (født 16. juni 1949) er en norsk politiker (Ap), journalist og historiker. Han var statssekretær ved statsministerens kontor under Thorbjørn Jagland fra 1996 til 1997.
Helland er utdannet historiker med hovedvekt på nyere norsk og internasjonal politisk, sosial og økonomisk samfunnsutvikling. Etter fullført embetseksamen av høyere grad, var Helland forskningsstipendiat ved Universitetet i Trondheim(NTNU) fra 1981 til 1985. Fra 1985 til 1989 var han programsekretær/journalist i NRK radio, blant annet i NRK Dagsnytts politiske redaksjon i Stortinget og i Her & Nå.
Fra 1989 til 1991 var Helland seksjonsleder og informasjonsdirektør ved Statens arbeidsmiljøinstitutt. Fra 1991 til 1993 var han rådgiver for Ap i Stortinget, og i perioden 1995 til 1996 var han leder for Arbeiderpartiets sekretariat i Stortinget. Fra 1996 til 1997 var han statssekretær ved statsministerens kontor.
I perioden 1999 til 2000 var Helland administrerende direktør i Burson-Marsteller i Norge. I mars 2000 ble selskapet Helland og Partnere etablert, der Helland først var daglig leder og deretter styreleder. Fra 2004 til 2005 var han viseadministrerende direktør i Energibedriftenes landsforening. I årene 2006-2012 ledet han selskapet Helland Consulting.
Helland er fra 2013 igjen konsentrert om historiefaglige problemstillinger og temaer. Her har han blant annet engasjert seg i debatt om skjønnlitterære forfatteres etterrettelighet og forhold til fakta  i omtale av viktige historiske begivenheter. Helland publiserte i tidsskriftet Vinduet (2015 og 2016) tre større artikler med en historiefaglig kritikk av forfatteren Karl Ove Knausgårds 400 siders essay om Hitler, nazismen og Holocaust, i det 400 sider lange essayet som utgjør midtdelen av bind 6 i romanserien Min Kamp. Helland hevder at Knausgård svikter i både historisk kildekritikk og den bredere historiefortolking. Helland mener at Knausgård gir et forvrengt bilde av Adolf Hitler som en slags uskyldig «mannen i gata» før maktovertakelsen i 1933, at han lefler med nazismens symboler -og at Knausgård grunnleggende har misforstått hvordan Holocaust var et storstilt sentralt koordinert og industrielt massedrap på 6 millioner jøder.Hellands kritikk av Karl Ove Knausgård utløste debatt i dagspresse og fagtidsskrifter av ulike slag i Norge og flere andre land. Knausgård ga selv svar til Hellands kritikk. Knausgård pekte her først og fremst  på at Helland ikke syntes å forstå forskjellen mellom en skjønnlitterær roman – som hans essay var en del av- og kravene til en akademisk historieavhandling.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Sten R. Helland hos Norsk senter for forskningsdata
Mari-Anne Hoff

Mari-Anne Hoff (født 6. februar 1956) er en norsk småbruker og politiker (SV). 
Hun rykket opp fra varaordfører til ordfører i Leka kommune i Trøndelag høsten 2002 etter at ordfører Elisabeth Helmersen flyttet fra kommunen. Hoff ble etterfulgt av Arve Haug fra Senterpartiet etter valget i 2003. I 2019 ble Hoff igjen valgt til varaordfører i Leka.


== Referanser ==
Canadisk barskog

De canadiske barskoger er en av økoregionene i den nearktiske økosone. De tilhører bioregionen Det canadiske skjold, og de avgrenses mot nord av den canadiske tundra, mot øst av Atlanterhavet, mot syd av de temperert løvskog og blandingsskog og av prærien. Mot sydvest og vest grenser de canadiske skoger opp mot de temperert barskog i det vestlige Canada.


== Biodiversitet ==
Det nordvestlige Canada er preget av kjølige, korte somre og meget kalde vintre. Det betyr, at det dannes skoger med stedsegrønne nåletrær som de dominerende arter. Plantesamfunnene er noe forskjellige og spenner fra åpne nåleskoger med mange lav-arter til tette skoger med Hvitgran (Picea glauca) i store dimensjoner. Her finnes dyresamfunn med en stor variasjon innenfor insekter, padder, fugler og pattedyr.


== Dominerende planter ==
Alaska-Pil (Salix alaxensis)
Balsam-Poppel (Populus balsamifera)
Dvergbjerk (Betula nana)
Hvitgran (Picea glauca)
Larix laricina
Svartgran (Picea mariana)


== Dominerende dyrearter ==
Arktisk Jordegern (Spermophilus parryi)
Brun Lemming (Lemmus trimucronatus)
Grizzlybjørn (Ursus arctos)
Jerv (Gulo gulo)
Los (Lynx lynx)
Rein (Rangifer tarandus)
Snehare (Lepus americanus)
Svartbjørn (Ursus americanus)
Ulv (Canis lupis)
Rock You Like a Hurricane

«Rock You Like a Hurricane» er en sang på Love at First Sting (1984) av Scorpions, som kom ut på singel og har blitt en av bandets mest kjente sanger. Den finnes i liveversjon på World Wide Live (1985). Bandet utga en innspilling med orkester i samarbeid med Berlinfilharmonien under tittelen «Hurricane 2000» på Moment of Glory (2000) og en innspilling i akustisk versjon med tittelen «Hurricane 2001» på Acoustica (2001).Sangen ble skrevet og komponert med den uttalte hensikten å utnytte momentumet Scorpions hadde fra Blackout, som solgte bra hjulpet av radioslagerne «Can't Live Without You» og «No One Like You». Produsenten Dieter Dierks spilte en rolle ved å stille strenge krav, og avviste flere utkast til en tekst som skulle samsvare med det majestetiske musikalske forelegget fra gitaristen Rudolf Schenker, før bidrag fra trommeslageren Herman Rarebell ga vokalisten Klaus Meine den nødvendige forløsningen.Singelen nådde 25.-plass på Billboards salgslister, mens albumet, som også inneholdt slageren «Still Loving You» kom inn blant topp 10. Den populærkulturelle statusen har blitt større enn det salgstallene fra 1984 kanskje skulle tilsi. Sangen har vært brukt og referert til i tallrike sammenhenger, deriblant i Dere skal merke vår hastighet (2002) av Dave Eggers, hvor teksten er sitert på en pung med penger som er hengt på et esel.


== Referanser ==