Anders Lauritzen Smith

Andrew Lawrenceson mest kjent som Anders Lauritzen Smith, er trolig født omkring 1620 i Skottland. Det ble avholdt skifte 14. desember 1692, så han døde noe før. Han var en maler som kan ha vært sentral i stavangerrenessansen, og i utsmykningen av Stavanger domkirke. Det er uvisst om han også var billedhogger. Han brukte ikke selv Smith-navnet, som er tillagt ham i ettertid.
Anders Smith regnes som en av de aller største malerne innen bruskbarokkstilen. Det kalles bruskbarokk fordi utskjæringene minner om buene i et øre.


== Var han i Bergen og Flensburg? ==
Det er gjettet på at Anders Lauritzen kom til Bergen på slutten av 1630-tallet. Doretea Platou mente at billedhoggerstilen som en senere ser i Stavanger, kom fra Bergen. Ut fra billedhoggerstilen, er hevdet at Anders antakelig arbeidet for billedskjæreren Peiter Negelsen i Bergen. Doretea Platou mente han laget Lammers- og Witte-eptiafiet i Mariakirken i Bergen. For malerarbeidene i Stavanger, er det ikke påpekt noen kobling mot Bergen. 
Han skal ha kommet til Stavanger fra Flensburg i 1658. Axel Kielland mente han kom direkte fra Skottland til Stavanger. Doretea Platou mente at han kom fra Bergen til Stavanger, uten å nevne Flensburg.


== Maler i Stavanger og Sola ==
En Anders Lauritzen betalte skatt i Stavanger senest fra regnskapsåret 1654-1655 til 1676.  Han er ikke i alle regnskapene, som tyder på at han kan ha flyttet inn og ut av byen. Det var også en styrmann i Stavanger med samme navn, så hvem som var hvem i kildene er ikke lett å avklare med sikkerhet. Siden det bare var en med det navnet i skattelistene, kan det være at maleren Anders Lauritzen ikke kom til Stavangerområdet, før like før han giftet seg på Sola i 1669.
12. juni 1676 tok han borgerskap i Stavanger som kontrafeier (portrettmaler). I 1682 er han i Sola omtalt som maler. Han hadde da hatt en lærling. Det er hevdet at han på 1650-tallet fikk i oppdrag å lage en ny prekestol til Stavanger domkirke av lensherren Henrik Below. Prekestolen kom på plass i 1658 – og er betegnet som et av de mest betydelige kunstverkene i Norge fra barokktiden. I tillegg er det hevdet at han laget de fem familieepitafiene som henger på veggene i våpenhuset og i sideskipene. Det er imidlertid ikke skriftlige spor etter ham i kildene som billedhogger. Det er blitt reist tvil om Anders Lauritzen både har skåret og malt prekestolen og epitafienes rammeverk i domkirken, og i tillegg er kunstneren bak familieportrettene i domkirken.  Andreas Emil Erichsen mente at flere av epitafiene i Domkirken er laget av Peiter bilthugger.


== Mulige malerarbeider ==
Noen av malerarbeider det hevdes at han har laget er listet nedenfor. Malerarbeider det er reist tvil om er merket med et spørsmålstegn:
Maleri av Ellen Henriksdatter Reimer fra ca. 1680 i Stavanger museum.
Altertavle i Hareid kirke (1660), som opprinnelig er fra Hospitalkirken i Stavanger.
Altertavler i Åkra kirke (1663), Time kirke (1666) og Førde kirke (1666).
Prekestol i Sokndal kirke (1666).
Prekestolen i Stavanger domkirke (1658)?
Skap i Kunstindustrimuseet i Trondheim (ca. 1660)?
Epitafier:
"Borgermester Severin Pedersen Godtzen med hustru og barn" (1660, staffert 1662)?
"Biskop Marcus Christensen Humble med familie" (1664)?
"Lektor Johan Hiermann med familie" (1664) i Stavanger domkirke?.
"Severin Fransøn med familie" (1674) i Stavanger domkirke?
"Biskop Matz Tausan med familie" (1678) i Stavanger domkirke?
"Sogneprest Christen Jenssen Hegelund med sine to hustruer" i Ørskog kirke (1673).
"Lektor Jens Morsing med familie" i Hjelmeland kirke (1680)?


== Familie ==
Anders Lauritzen var trolig gift en første gang, og hadde barna: Knud og Henrik.Omkring 1669 ble han gift med enken Maren Knutsdatter på garden Sola på Sola (født 1641 og død 1695).  De overtok garden hennes der. De hadde gården til om lag 1678, før de trolig fikk kår.I 1686 kjøpte de ei branntomt med en murt kjeller i Stavanger. Ut fra hvem som var naboer, lå tomta trolig i området fra Kirkegata eller Domkirkeplassen, og ned til Vågen.Skiftet fra 14.12.1692 viste at han ikke var rik. Han etterlot seg noen dyr, et par dyner, ljåer og spader, en hjulrokk, ei kjerre, en slede, og en bileggerovn. Formuen var 15 daler, mens gjelden var på 74 daler.Anders Lauritzen og Maren Knudsdatter hadde fem barn.


== Minner ==
Ved Byhaugen i Stavanger finnes Andrew Smiths gate.


== Galleri ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Aftenbladet.no – Praktverket prekestolen