DS «Statsraad Riddervold» (1877)

DS «Statsraad Riddervold» var et dampskip bygd i 1877 for Kristiansunds-rederiet Parelius & Johnsen. Skipet var byggenummer 43 ved Bergen Mekaniske Verksted (BMV) og ble satt inn på ruten Kristiansund – Trondheim. Etter flere rederi-sammenslåinger ble DS «Statsraad Riddervold» innlemmet i flåten til det nyopprettede fylkesrederiet Møre Fylkes Ruteselskap (MFR), senere omdøpt Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF). I 1950 sank skipet mens det lå i opplag. Vraket ble ikke hevet.
Skipet var oppkalt etter kirkestatsråd Hans Riddervold (1795 – 1876).


== Historie ==
DS «Statsraad Riddervold» ble overlevert rederiet Parelius, Parelius & Johnsen i Kristiansund i 1877, og skipet ble satt inn i den nyåpnede ruten Kristiansund – Trondheim med avganger tre ganger i uken. Jernbanen var nylig kommet til Trondheim, og postforsendelser til Nordmøre gikk med denne ruten. I 1891 slo Parelius & Johnsen seg sammen med reder Nicholay H. Knudtzon og dannet Christiansunds Dampskibsselskab, men «Statsraad Riddervold» fortsatte i Trondheimsruten. 29. desember 1902 ble Nordmør Dampskibsselskab stiftet, og fra og med 1. januar 1903 ble skipene til Christiansunds Dampskibsselskab overtatt av det nye rederiet, men «Statsraad Riddervold» fortsatte i Trondheimsruten. I 1914 fikk skipet ny kjele og maskin. I juni 1920 ble fylkesrederiet Møre Fylkes Ruteselskap (MFR) opprettet, og nok en gang fikk skipet nye eiere. Hun forble i MFR (omdøpt Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF) i 1947) til hun ble solgt i 1949, 72 år gammel.


=== Andre verdenskrig ===
Under det tyske angrepet på Norge i april 1940 ble flere av MFR's skip utsatt for flyangrep. DS «Statsraad Riddervold» var i rute fra Kristiansund til Surnadal 28. april 1940 da tyske bombefly gikk til angrep med bomber og mitralsjøser utenfor Kvalvik, Frei.
Den eneste bomben som traff passerte styrhuset, gikk gjennom billettkontoret og ble stående i et asfaltfat nede i lasterommet uten å detonere. telegrafisten fikk og stå sin prøve under dette angrepet... flere salver fra flyet gikk rett ved siden av ham...  Deler av styrefinnen på bomben eksisterer enda den dag i dag... Skipet hadde omkring 50 passasjerer ombord under angrepet. Resten av krigen fortsatte skipet i rute for MRF uten å bli utsatt for flere krigshandlinger.


=== Etterkrigstiden ===
Etter krigen var rederiets skip gamle og nedslitte, og et nybyggingsprogram var nødvendig. DS «Statsraad Riddervold» var nå et av flåtens eldste skip, og var uøkonomisk i drift. Hun fortsatte en stund i rute, men ble i desember 1949 solgt til Arthur F. Holck, Ålesund for å brukes som losjiskip for fiskere. I september 1950 sank hun mens hun lå i opplag, og ble ikke hevet. Vraket ligger på mellom 20 og 40 meters dyp.
Skipet lå til kai ved det som kaltes Esso-kaia i Nørvevika (omtrentlig der Kystverket holder til i dag). Noen løsnet fortøyningene og fartøyet fikk da skader som gjorde at hun senere ble senket der hun ligger i dag.


== Tidslinje ==
1877, september: Overlevert Parelius & Johnsen i Kristiansund N.
1878: Satt inn i rute Kristiansund – Trondheim.
1891: Nytt eierselskap: Christiansunds Dampskibsselskab.
1903, 1. januar: Nytt eierselskap: Nordmør Dampskibsselskab, Kristiansund.
1905 (usikkert): Kolliderte med fiskedamperen «Batalder» i Kristiansund.
1914: Ny kjele og dampmaskin.
1920, 1. juni: Nytt eierselskap: Møre Fylkes Ruteselskap (MFR).
1940, 28. april: Angrepet av tysk fly. Fikk bare mindre skader – ingen personskader.
1944: Grunnstøtte. Trukket av grunnen og reparert.
1947: Eierselskapet skiftet navn til Møre og Romsdal Fylkesbåtar (MRF).
1949, desember: Solgt til Arthur Fr. Holck, Ålesund.
1950, september: Sank mens hun lå i opplag.


== Skipet ==
DS «Statsraad Riddervold» hadde jernskrog, og ved levering var tonnasjen 201,93 bruttoregistertonn og 108,83 nettoregistertonn. Hovedmaskinen ved levering var en tosylindret compound dampmaskin med arbeidstrykk 125 psi. Kjelen var kullfyrt og hadde to fyrganger. Oppgitt ytelse var 60 nhk (nominelle hestekrefter) og 250 ihk (indikerte hestekrefter), noe som ga en fart på 11 – 12 knop. I tillegg til dampmaskinen var hun også rigget for å kunne føre hjelpeseil (noe som var et krav for dampskip inntil Det Norske Veritas avskaffet påbudet i 1909). Skipet hadde to lasterom, et foran og et bak maskinrommet, og lasting og lossing foregikk gjennom lasteluker med hver sin lastebom.
I 1907 var skipet sertifisert for 298 passasjerer i spesifisert rute, og passasjerbekvemmelighetene var inndelt i to klasser. 1. plass (1. klasse) lå bak det aktre lasterommet og besto av salong, damesalong og røkesalong (i huset på promenadedekket). 2. plass passasjerer hadde én salong under dekk, forut for fremre lasterom. Midtskips på babord side lå postkontoret, og byssa var plassert over kjelen.
I 1914 fikk «Statsraad Riddervold» installert en ny hovedmaskin bygd ved Moss Værft. Det var en trippel ekspansjon dampmaskin med oppgitt ytelse 340 ihk.


== Se også ==
Flåteliste for MRF


== Kilder ==
Ragnar Ulstein: Om samferdsel i Møre og Romsdal – Del I: Som skyttel i vev. Utgitt av Møre og Romsdal Fylkesbåtar 1995. ISBN 82-90393-76-8
Arne Inge Torvik: Om samferdsel i Møre og Romsdal – Del II: Samfunn og ferdsel. Utgitt av Møre og Romsdal Fylkesbåtar 2000. ISBN 82-7955-020-8
Aarbog for Norges handelsmarine 1907 (side 150) - Sjøfartskontoret, Kristiania 1908. (no) BIBSYS objektid: 920739016
Målekort for «Statsraad Riddervold»: Arkivverket - Skanna materiale - RA, Sjøfartsdirektoratet med forløpere, Skipsmålingen: Fartøy (H/Hd/L0036 s.185) Besøkt 10. november 2017