jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Paradise Alley

Paradise Alley er en amerikansk sports-relatert dramafilm fra 1978 skrevet og regissert av Sylvester Stallone. Stallone spiller også hovedrollen. Filmen er lagt til en slumpreget del av New York i slutten av 1940-årene. Tre brødre prøver å kjempe seg ut av sitt belastede fødemiljø ved å gjøre den største av dem til en suksessfull fribryter. Sentrale biroller spilles av Armand Assante og Lee Canalito.


== Om filmen ==
Paradise Alley ble ingen publikumssuksess i USA hvor den innbrakte $8 millioner.Den fikk lunken mottagelse av anmelderne.


== Handling ==
Victor, den yngste av Carboni-brødrene. Cosmo og Lenny er de to eldre brødrene hans. Han begynner med wrestling under kallenavnet "Kid Salami" etter forespørsel fra storebroren Cosmo, som mener at det kan være store penger å tjene med dette. Victor ønsker å vinne nok kamper slik at de alle sammen kan komme seg vekk fra området hvor de vokste opp. Victor ønsker å gifte seg med sin asiatiske kjæreste, og bo på en husbåt som han planlegger å kjøpe i New Jersey.
Cosmo er en svindler, og er alltid ute etter å tjene lette og raske penger. Lenny er en tidligere militærveteran, og han arbeidet deretter ved et begravelsesbyrå. Lenny er i begynnelsen usikker på at Victor skal begynne med wrestling, og forsøker ofte å advare Victor ved å minne ham om at han kan bli alvorlig skadet i ringen. Men etter hvert som historien utvikler seg, begynner rollene snart å snu. Cosmo blir mer og mer bekymret for Victor, og føler seg skyldig i å få ham inn i dette. Men Lenny blir stadig mer opptatt av å utnytte Victor så langt han kan.


== Roller ==

(utvalg)

Sylvester Stallone - Cosmo Carboni
Lee Canalito - Victor Carboni
Armand Assante -  Lenny Carboni
Frank McRae - Big Glory
Anne Archer -  Annie
Kevin Conway - Stitch
Terry Funk - Frankie the Thumper
Joe Spinell - Burp
Tom Waits - Mumbles
Aimee Eccles - Susan Chow
Joyce Ingalls - Bunchie
John Cherry Monks, Jr. - Micky the Bartender
Frank Stallone - sanger
Ted DiBiase - bryter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paradise Alley på Internet Movie Database 
(no) Paradise Alley hos Filmfront 
(sv) Paradise Alley i Svensk Filmdatabas 
(da) Paradise Alley i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Paradise Alley på Allociné 
(nl) Paradise Alley på MovieMeter 
(en) Paradise Alley på AllMovie 
(en) Paradise Alley på Turner Classic Movies 
(en) Paradise Alley på Rotten Tomatoes 
(en) Paradise Alley på Metacritic
Danny DeVito

Daniel Michael «Danny» DeVito jr. (født 17. november 1944 i Neptune i New Jersey i USA) er en amerikansk skuespiller, regissør og Oscar-nominert produsent. 
Han ble kjent for rollen som Louie De Palma i TV-serien Taxi, som han har vunnet både en Golden Globe og Emmy for. I 2006 begynte å spille rollen som Frank Reynolds i situasjonskomedien It's Always Sunny in Philadelphia. Han er stemmeskuespiller i The Simpsons som Herb Powell.
Han er også medeier i produksjonsselskapet «Jersey Films» som blant annet står bak «Pulp Fiction», samt «Jersey Television» som blant annet står bak serien «Reno 911!».
28. januar 1982 giftet han seg med skuespillerinne Rhea Perlman, kjent fra «Cheers».


== Filmografi i utvalg ==
Gjøkeredet (1975)
Gay (1987)
Kampen om den grønne diamant (1984)
Nilens juvel (1985)
Tvilling (1988)
Batman Returns (1992)
Hoffa (1992), også instruktør og produsent
Pulp Fiction (1994), ledende produsent
Junior (1994)
Get Shorty (1995) også producer
Matilda (1996), også instruktør og produsent
Herkules (1997) stemme
L.A. Confidential (1997)
Gattaca (1997), produsent
Man on the Moon (1999), også produsent
Big Fish (2003)
Be Cool (2005)
It’s Always Sunny in Philadelphia (2005)
Deck the Halls (2006)
Freedom Writers (2007)
Reno 911!: Miami (2007), også produsent
Solitary Man  (2009)
Animal Crackers  (2017)
Smallfoot (2018)
Discord (2021)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Danny DeVito – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Danny DeVito på Internet Movie Database 
(sv) Danny DeVito i Svensk Filmdatabas 
(da) Danny DeVito på Filmdatabasen 
(da) Danny DeVito på Filmdatabasen 
(da) Danny DeVito på Scope 
(fr) Danny DeVito på Allociné 
(en) Danny DeVito på AllMovie 
(en) Danny DeVito hos Turner Classic Movies 
(en) Danny DeVito hos Rotten Tomatoes 
(en) Danny DeVito hos The Movie Database 
(en) Danny DeVito på Discogs 
(en) Danny DeVito på MusicBrainz 
Danny DeVito på Twitter
Tour De Force

Tour De Force er et musikkalbum av Ole Edvard Antonsen fra 1992, utgitt av Norsk Plateproduksjon. Albumet er produsert av Bjørn Nessjø og innspilt i Nidaros Studios, Trondheim. Melodiene på plata er laget av en rekke ulike komponister. 


== Sporliste ==
«Honky Tonk Women» (Mick Jagger/ Keith Richards)  3:12
«Vitae Lux» (Frode Alnæs/ Ivar Dyrhaug) 3:34  Vokalsolist: Kirsten Bråten Berg
«Pungjass» (Frode Alnæs) 3:07
«Travels» (Pat Metheny/ Lyle Mays) 5:27
«You're the Voice» (Keith Reid, Anthony Qunta, Chris Thompson, Maggie Ryder) 3:50
«Siesta» (Sigmund Groven) 3:29
«Tour De Force» (Kjetil Bjerkestrand) 4:11
«Men går jag över engarna» (Nils Ferlin/ Leif Strand) 3:56
«5000 Miles» (Torstein Flakne) 4:45
«Janie's Got a Gun» (Steven Tyler/ Tom Hamilton) 4:36
«Round'n Round» (Dag Lauvland/ Geir Jensen) 4:08


== Musikere ==
Det er en rekke musikere med på albumet i tillegg til Ole Edvard Antonsen på trompet. Kjetil Bjerkestrand spiller keyboards, Gunnar Berg og Torstein Flakne spiller gitar. I tillegg er gruppa «Horns for Hire» med på noen av sporene. Den består av Jens Petter Antonsen, trompet, Ole Edvard Antonsen, trompet, Torbjørn Sunde, trombone og Morten Halle, saksofoner. På kontrabass finner vi Bjørn Kjellemyr, trommer og symbaler Kim Ofstad, gitar Eivind Aarset. Koret består av fire studiosangere fra USA: Vaneese Thomas, Angela Clemmons-Patrick, Darryl Tooles og Dennis Collins. 


== Eksterne lenker ==
(en) Tour De Force på Discogs 
(en) Tour De Force på MusicBrainz
Parides childrenae

Parides childrenae er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i Sør-, Mellom- og Nord-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.
Parides childrenae tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Ornithoptera
Parides childrenae (Gray, 1832)
synonym: Papilio childrenae
underarter: P. c. latifasciata (Krüger, 1925) P. c. unimacula (Joicey & Talbot, 1922)


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Parides childrenae i Encyclopedia of Life 
(en) Parides childrenae i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Parides childrenae hos NCBI 
(en) Kategori:Parides childrenae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Parides childrenae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Parides childrenae – www.nic.funet.fi/
Isak Ole Hætta

Isak Ole Johansen Hætta (født 21. juli 1960) er en norsk fotballtrener og tidligere fotballspiller som trener 1.-divisjonslaget Alta IF. Han har tidligere spilt for Strømsgodset Toppfotball og vært spillende trener for Kautokeino IL og Alta IF. 
Som 16-åring ble han norgesmester i junior-NM i kombinert, og han var på kombinertlandslaget fra 1977 til 1981. Han var spillende trener for Kautokeino IL fra 1987, men tok jobben som spillende trener hos Alta IF i 1992. Han fikk Alta IF opp i 1. divisjon i 1993, men sluttet i jobben i 1995. Han gjorde et comeback, og var tilbake som spillende trener i 2006. 
Han har studert ved Norges idrettshøgskole med hovedvekt på fotballrelaterte fag.


== Kilder ==
Finnmark Dagblad: Suksesstreneren
Meandrusa payeni

Meandrusa payeni er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever sørøst i Asia.


== Utseende ==

Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.
Meandrusa payeni tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Meandrusa
Meandrusa payeni Boisduval, 1836
synonym: Dabasa payeni
underarter: M. p. ciminius (Fruhstorfer, 1909) M. p. langsonensis (Fruhstorfer, 1901) M. p. hegylus (Jordan, 1909) M. p. brunei (Fruhstorfer, 1893) M. p. evan (Doubleday, 1845)


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 27. februar 2020 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Meandrusa payeni i Encyclopedia of Life 
(en) Meandrusa payeni i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Meandrusa payeni hos NCBI 
(en) Kategori:Meandrusa payeni – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Meandrusa payeni – detaljert informasjon på Wikispecies 
Meandrusa payeni – www.nic.funet.fi/
Alfred Lunde

Alfred Nilsson Lunde (født 19. november 1942 i Os ved Bergen, død 9. mai 1996 i USA) var en norsk romfartsingeniør som arbeidet over 20 år i NASA. Han var sønn av Nils Larsson Lunde og Borghild Nilsdatter Særvoll.
Lunde avla eksamen ved University of Texas i 1966 og ble uteksaminert som sivilingeniør med romfart som fagområde. Han arbeidet for NASA siden, tilknyttet Lyndon B. Johnson Space Center i Houston, Texas der han for det meste arbeidet med baneberegninger tilknyttet Apollo-programmet, romfergeprogrammet og det internasjonale romstasjonprosjektet. 
Lunde satt sentralt i flere av NASAs mest kjente operasjoner, blant annet da Apollo 13 måtte returnere til Jorden i mars 1970 etter en eksplosjon om bord.
Lunde skrev flere bøker om romfart. Han mottok presidentens frihetsmedalje for arbeidet med å returnere de tre astronautene i Apollo 13.


== Bibliografi ==
Fottrinn på Månen
Romfartsrevolusjonen (sammen med Poul Henrik Poulsson)
Utfordringen : Challengers ulykkesferd


== Referanser ==
Losaria rhodifer

Losaria rhodifer er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever lever på Andamanene.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.
Losaria rhodifer tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Losaria
Losaria rhodifer Butler, 1876
synonymer: Atrophaneura rhodifer Parides rhodifer Pachliopta rhodifer


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Losaria rhodifer i Encyclopedia of Life 
(en) Losaria rhodifer i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Losaria rhodifer hos NCBI 
(en) Kategori:Atrophaneura rhodifer – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Losaria rhodifer – detaljert informasjon på Wikispecies 
Losaria rhodifer – (Atrophaneura rhodifer) – www.nic.funet.fi/
Bhutanitis lidderdalii

Bhutanitis lidderdalii er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene. Eggene legges direkte på næringsplanten. Larven lever som plantespiser og er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning.
Bhutanitis lidderdalii tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Bhutanitis
Bhutanitis lidderdalii Atkinson, 1873
synonym: Armandia lidderdalei
underarter: B. l. spinosa B. l. ocellatomaculata


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Bhutanitis lidderdalii i Encyclopedia of Life 
(en) Bhutanitis lidderdalii i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Bhutanitis lidderdalii hos NCBI 
(en) Kategori:Bhutanitis lidderdalii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bhutanitis lidderdalii – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bhutanitis lidderdalii – www.nic.funet.fi/
Gaushorn

Gaushorn er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Gaushorn ligger i Eiderens amt, og var en del av Tellingstedt før sammenslåingen den 1. januar 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Gaushorn – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Glüsing

Glüsing er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Glüsing ligger i Eiderens amt, og var en del av Hennstedts amt før sammenslåingen den 1. januar 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Glüsing (Dithmarschen) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Collège de France

Collège de France er en fransk eliteinstitusjon innenfor matematisk, naturvitenskapelig, samfunnsvitenskaplig og humanistisk forskning. De ansatte holder bare en forelesningsrekke per år og står ellers helt fritt til å forfølge egne interesser. Institusjonen ble grunnlagt i 1530. Det har i dag 52 professorater innen forskjellige fagområder. Den er ikke et vanlig universitet, men snarere en institusjon hvor man kan vie seg helt til egen forskning. Det er også et spesielt trekk at professorene må holde åpne forelesningsrekker, som hvem som helst kan gå på. Det betyr at det hvert år holdes helt nye forelesningsrekker, noe som sikrer at det alltid er innovativ undervisning. 
Jon Elster er professor der. Han overtok stillingen som sosiologen Pierre Bourdieu hadde hatt inntil han døde. Andre kjente forskere som har vært ansatt, er for eksempel sinologen og oppdagelsesreiseren Paul Pelliot, filosofene Henri Bergson, Maurice Merleau-Ponty og Michel Foucault, sosiologen Raymond Aron, antropologen Claude Lévi-Strauss, historikerne Ferdinand Braudel og Georges Duby, matematikerne Jean-Pierre Serre og Oronce Finé, og naturviterne Alfred Jost og Henri Victor Regnault.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(fr) Offisielt nettsted 
(en) Collège de France – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Großenrade

Großenrade er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein, Tyskland. Großenrade ligger i Burg-Sankt Michaelisdonns amt, og var en del av Burg-Süderhastedts amt før sammenslåingen den 1. januar 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Großenrade – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Groven (Ditmarsken)

Groven er en kommune i kretsen Ditmarsken i delstaten Schleswig-Holstein i Tyskland. Groven ligger i Eiderens amt, og var en del av Lundens amt før sammenslåingen den 1. januar 2008.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Groven (Dithmarschen) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sjødjevelfamilien

Sjødjevelfamilien er en familie av marulker. Alle artene er dyphavsfisker som finnes i alle verdenshav, på dyp større enn 300 meter. Hos mange arter er det stor størrelsesforskjell på hunner og hanner. Enkelte hunnfisker kan bli opptil hundre ganger lenger og to million ganger tyngre enn hannene.


== Litteratur ==
Pethon, Per (2005). Aschehougs store fiskebok (5 utg.). Oslo. ISBN 82-03-23247-7. 
Nelson, Joseph S. (2006). Fishes of the World (4 utg.). Edmonton. ISBN 0-471-25031-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) sjødjevelfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) sjødjevelfamilien i Encyclopedia of Life 
(en) sjødjevelfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sjødjevelfamilien hos Artsdatabanken 
(en) sjødjevelfamilien hos Fossilworks 
(en) sjødjevelfamilien hos ITIS 
(en) sjødjevelfamilien hos NCBI 
(en) Kategori:Ceratiidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ceratiidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tree of Life: Ceratioidei – Besøkt 20. november 2007