jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Geittelg

Geittelg (latin: Dryopteris dilitata) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er en av i alt seks arter innen stortelgslekten i Norge. den kan danne hybrid med sauetelg. På engelsk heter den «Broad buckler fern».

Geittelg er 40–130 cm høy, og vokser i tette tuer. Den har korte jordstengler, og bladene sitter i rosetter nede ved bakken. Bladskaftet er nokså langt, nederst er det svartbrunt, men blir raskt bruntog er tett kledd med brune eller lysebrune skjell som er spisse og med ofte tydelig mørk midtnerve.
Bladplatene er bredt lansettformete og mørkegrønne, litt bøyd, og er bredere enn andre stortelg-arter i Norden ved at primærflikene er lengre. Formen på hele bladplaten er bred et stykke oppover og skråner så inn mot spissen, omtrent som formen på et hus. Bladet er 2-3 ganger fliket, og småflikene har kanter som er nedbøyd. Noen ganger holder bladet seg vintergrønt.
Primærflikene sitter litt spredt, og de mangler den eksterne forskjellen i lengden på sekundærflikene som vi ser hos f.eks sauetelg. Hos geittelg er nedre sekundærflik atskillig mindre enn halvparten så ang som primærfliken. Også hos geittelg er sekundærflikene lengst nærmest stilken, men arten mangler karaktertrekket hvor disse nedre sekundærflikene er mye lengre enn de nest nederste og tredje nederste.
Sporehushopene (sori) sitter parallelt mellom midtnerven og kanten av bladene, hvor de er dekket at et slør (indusium) som er nyreformet på blad som oftest visner om høsten.
I Norge vokser den i lavlandet fra hedmark i øst og langs hele kysten til Nordmøre. Geittelg går opp til 1.350 moh. på hardangervidda og 1.600 moh. i Jotunheimen.  Den vokser også i hele det sørlige Sverige og lengst sørvest i Finland. Vokser ellers på Færøyene og i hele Danmark og sørover.


== Eksterne lenker ==
(en) Geittelg i Encyclopedia of Life 
(en) Geittelg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Geittelg hos Artsdatabanken 
(sv) Geittelg hos Dyntaxa 
(en) Geittelg hos ITIS 
(en) Geittelg hos NCBI 
(en) Geittelg hos The International Plant Names Index 
(en) Geittelg hos Tropicos 
(en) Kategori:Dryopteris dilatata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dryopteris dilatata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dryopteris dilatata – detaljert informasjon på Wikispecies
Q-Byggshop

Q-Byggshop er en frittstående byggevarebutikk lokalisert i Prinsdal i Oslo. Forretningen ble etablert i 2007.
Q-Byggshop har spesialisert seg på baderom, men fører også de fleste andre typer byggevarer fra alle de store leverandørene i Norge. 


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Raggtelg

Raggtelg (latin: Dryopteris affinis) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av i alt seks arter av stortelgslekten som vokser i Norge, men den har en rekke underarter og varianter hvorav fire underarter vokser i Norden. Den danner også fire hybrider i Norge.

Raggtelg er en 50–160 cm høy bregne som likner mye på ormetelg, men har noe slankere blad med litt større avstand mellom primærflikene. Bladene er ofte vintergrønne, mellomgrønne eller gulgrønne blad, som er slankt eggeformede eller lansettformede. Bladene er litt læraktige og dobbelt fliket. Et kjennetegn på unge og friske individer før sensommeren, er en svart flekk der primærfliken er festet ved bladskaftet.
Primærflikene er ofte litt skråstilt på bladstilken, eller litt bølgeformete. Sekundærflikene er rette og helrandet, men har svært fine tenner langs kanten, so mer tydelig nedbøyd.
Bladskaftet har tett skjellvekst, og dette er et viktig kjennetegn for arten. De lysebrune eller oransjebrune skjellene peker ofte oppover, og sitter så tett at skaftet ser lysebrunt eller oransjebrunt ut. På bladenes midtnerver er det mørkebrune skjell.
Sporehushopene (sori) sitter parallelt under bladet mellom midtnerven og bladkanten, akkurat som hos de andre norske artene av stortelgslekten. derimot er raggtelgens sporehushoper oftest lysere enn de andre artenes tilsvarende, og det mangler den mørke kanten langs slørets (indusium) ytterkant. Sløret er tykt og tydelig hvelvet.
Det skilles ut 4 underarter i Norden, og arten er ganske variabel lokalt. Det skilles ut ytterligere underarter og varianter ellers i Europa. raggtelg kan danne hybrid med ormetelg.


== Underarter, varianter og hybrid ==
Raggtelg finnes med minst fire underarter og en hybrid:

Raggtelg eller «Scaly Male Fern» (Dryopteris affinis) (Eurasia)
Dryopteris affinis ssp. affinis (Vestlandet, sjelden)
Dryopteris affinis ssp. borreri = syn. Dryopteris borreri (Sør- og Vestlandet)
Dryopteris affinis ssp. cambrenis (Sør- og Vestlandet)
Dryopteris affinis var. crispa (Europa)
Dryopteris affinis var. cristata (Europa)
Dryopteris affinis ssp. pesudodisjuncta (Sør- og Vestlandet)
Hybrid Dryopteris affinis x filix-mas (Sør- og Vestlandet, sjelden)
Hybrid Dryopteris affinis ssp. borreri = syn. Dryopteris borreri (Sør- og Vestlandet)
Hybrid Dryopteris affinis ssp. cambrenis (Sør- og Vestlandet)
Hybrid Dryopteris affinis ssp. pesudodisjuncta (Sør- og Vestlandet)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Raggtelg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Raggtelg hos Artsdatabanken 
(sv) Raggtelg hos Dyntaxa 
(en) Raggtelg hos NCBI 
(en) Raggtelg hos The International Plant Names Index 
(en) Raggtelg hos Tropicos 
(en) Kategori:Dryopteris affinis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dryopteris affinis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dryopteris affinis – detaljert informasjon på Wikispecies
Habitat Sky

Habitat Sky er en 120 meter høy bygning i Barcelona som sto ferdig i 2007. Den er tegna av den franske arkitekten Dominique Perrault, og er byens fjerde høyeste bygning. Habitat Sky er et femstjerners hotell med 31 etasjer og 259 rom som enten vender mot sjøen eller mot byen. Hotellet ligger mellom Avinguda Diagonal og Carrer del Pere IV i bydelen Poble Nou, om lag tre kilometer fra sentrum. 
Hotellet har tre restauranter, en er bare for hotellets gjester. Det har to store konferansesaler, en i tredje etasje og en i underetasjen. Hele hotellet er kledt med aluminiumsplater som spiller med lysets skiftninger.


== Se også ==
Hotel Arts, et annet skyskraperhotell i Barcelona.
Torre Mapfre, skyskraperen ved siden av Hotel Arts.
Torre Glòries, Barcelonas tredje skyskraper.
Ferjesambandet Breistein–Valestrandsfossen

Breistein–Valestrandsfossen er et fergesamband på fylkesvei 567 mellom Breistein i Bergen kommune og Valestrandsfossen i Osterøy kommune. Ruten ble startet opp i 1932, og har vært i drift kontinuerlig siden den gang. Ruten blir i dag drevet av Osterøy Ferjeselskap med MF «Ole Bull».Ruten ble startet opp av brødrene Leif og Karl Håland. Den ble bilførende i 1934. I de første 30 årene gikk enkelte ruteturer innom Ytre Arna, men disse turene falt ut ved årsskiftet 1964–1965. Karl Håland, som hadde drevet ruten alene etter broren Leifs død i 1963, fikk tidlig på 1970-tallet stadig sterkere press fra veimyndighetene om å gi fra seg fergerutekonsesjonen, til det nye fergeselskapet Bergen-Nordhordland Rutelag (BNR). Det selskapet var en sammenslåing av Bergen Nordhordland Trafikklag og Indre Nordhordland Dampbåtlag. I 1975 tok BNR over driften av ruten.
Siden 3. oktober 1997 er sambandet blitt drevet i konkurranse med Osterøybrua lenger inne i Sørfjorden. BNR fortsatte å drive ruten uten statlige subsidier. Som følge av manglende inntjening, varslet HSD Sjø kort tid etter at de tok over ruten i 2002 at de ønsket å innstille sambandet. Gjennom aksjeselskapet Osterøy Ferjeselskap tok ostringene selv over driften av sambandet 1. mai 2004.Ferger

MK «Valestrand(I)» 1934–1950 
MF «Valestrand(II)» 1950–1962 
MF «Osterøyferja» 1962–1969
MF «Valestrandferja» 1969–1975
MF «Bruvik» 1980–1986
MF «Haus» 1997–1998
MF «Bruvik» 1998–2004
MF «Ole Bull» 2004–


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Osterøy Ferjeselskap AS
Mercurius

Denne artikkelen er om studentforeningen. For den romerske guden, se Merkur.Mercurius er en studentforening for økonomistudentene ved Handelshøyskolen på Universitetet i Agder. Aktiviteten i Mercurius tuftes på tre hovedsøyler, vennskap, kunnskap og nettverk.
Foreningens vedtekter ble konstituert 23. april 1993, og navnet Mercurius stammer fra handelsguden Merkur. Mercurius har over 1 000 medlemmer, derav 70 studenter, som utgjør den aktive delen (Styret og utvalgsmedlemmer).
Norge på nytt er et årlig arrangement Mercurius er med å arrangerer, og hovedmålet er å skape relasjoner mellom næringslivet og det akademiske miljøet på Sørlandet. Våren 2007 ble konferansen for første gang arrangert i samarbeid med BI. Dette er et samarbeid som har gått svært bra, og som etter 2007 har blitt et årlig arrangement. Grunnet nedleggelse av BI Kristiansand, var 2015 det siste året hvor BI og Mercurius samarbeidet om Norge På Nytt.


== Utvalgene ==
Mercurius består av ni utvalg hvor studentene har sine ulike arbeidsområder, og et styremedlem som er nestleder. 
Lederne for de forskjellige utvalgene utgjør også styret i Mercurius. For 2020 er dette: 

Leder (Jeffrey Benjamin Charles)
Nestleder (Peder Aasland)
Økonomiutvalget (Ingvild Angelsen)
Næringslivsutvalget (Vilde Aasland)
Informasjonsutvalget (Helene Wolff Helgesen)
Markedsføringsutvalget (Margrethe Olsen)
Fagutvalget (Audun Przytula Fjeldberg)
Velferdsutvalget (Marielena Glatved Zannettos)
Konferanseutvalget (Hans Jørgen Assmann)
Karrieredagsutvalget (Isabella Biedrawa)
MRR-utvalget (Sofie Drange)


== Ledere ==
2020 Jeffrey Benjamin Charles
2019 Emil Mathias Hoel
2018 Daniel Foss
2017 Ermelinda Syla
2016 Lina Gullsmedmoen Indrebø
2015 Thomas A. Bugge
2014 Mie Stephansen-Smith
2013 Elisa Nordanger
2012 Mats Blystad
2011 Ingrid Caroline Hopp
2010 Knut Håkon Jordheim
2009 Espen Andreassen
2008 Knut Lindland
2007 Agnete Alveberg
2006 Trygve Wangen Tøsse
2005 Tina Dalseide


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Broddtelg

Broddtelg (latin: Dryopteris carthusiana) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av i alt seks arter som vokser i Norge, og den kan danne hybrider med både geittelg, sauetelg og vasstelg (sjelden). På engelsk kalles den «Narrow Buckler Fern».

Arten er en 30–80 cm høy bregne, med en del bladstilker stående opp fra bakken i delvis rosettform. Som tuer er de litt utydelige, men stilkene står ganske rett opp og henger lite. Bladskaftet er også så langt som hele bladplaten, og stilken er rødaktig helt nederst. Skjellene er butte og ikke spisse som hos så mange andre stortelg-arter. Skjellene er spredte og lysebrune eller brungule, og mangler mørk midtnerve.
Broddtelg likner i bladform mye på sauetelg, men bladene kan ofte være litt mørkere. Bladplaten er matt grønn, bare sjelden gulgrønn. Formen på bladplaten er bredt lansettformet, og bladplaten er brederst nederst og skråner ganske jevnt innover oppover mot spissen. Primærflikene kan være sterile nederst og fertile lengre oppover.
De parvise sekundærflikene på de dobbelt flikete bladene har spissetenner, og ikke mer avrundede tenner slik andre stortelg-artrer i Norge har. Nederste (indre) sekundærfliker er lengst, men ikke ekstremt eller tydelig mye lengre, slik de er det hos bl.a sauetelg. Derimot er de oftest litt mer tydelig lengre enn hos geittelg.
Sporehushopene (sori) er ganske klart mellombrune, eller tildels mørkebrune innerst. De sitter parvis, eller i alle fall i to rekker, utover bladfliken midt mellom midtnerven og bladkanten ,akkurat som på de andre artene av stortelgslekten som vokser i Norden.
I Norge finner vi broddtelg i lavlandet opp til skoggrensen i hele Sør-Norge opp til Nordmøre, og deretter spredt i indre Trøndelag og i nord svært spredt fra Lofoten og oppover til midtre Troms. Den vokser også i alle østlige deler av Sverige opp til fjellet i vest, og i nesten hele Finland unntatt på Nordkalotten. I Danmark vokser den i hele landet, og ellers sørover i Europa.


== Eksterne lenker ==
(en) Broddtelg i Encyclopedia of Life 
(en) Broddtelg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Broddtelg hos Artsdatabanken 
(sv) Broddtelg hos Dyntaxa 
(en) Broddtelg hos ITIS 
(en) Broddtelg hos NCBI 
(en) Broddtelg hos The International Plant Names Index 
(en) Broddtelg hos Tropicos 
(en) Kategori:Dryopteris carthusiana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dryopteris carthusiana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dryopteris carthusiana – detaljert informasjon på Wikispecies
Sandra Ostad

Sandra Ostad (født 15. oktober 1990 på Veitvet i Oslo) er en norsk turner, flere ganger norsk mester. Hun representerer Oslo Turnforening.


== Bakgrunn ==
Sandra Ostad er født og oppvokst på Veivet i bydel Bjerke i Oslo. I 2006 begynte hun på medier og kommunikasjon ved Bjerke videregående skole, men byttet programområde til idrettsfag, og avsluttet sine studier der våren 2009, sammen med blant andre håndballspillerne Mona Helen Skorstad og Marie Lindvik Jørstad og fotballspillerne Mathis Bolly og Preben Mankowitz. Hun fikk deretter idrettsstipend ved University of Missouri i januar 2010.


== Idrettskarriere ==
Hun deltok i Verdensmesterskapet i turn 2006 i Århus i Danmark og i Verdensmesterskapet i turn i Stuttgart i Tyskland og i VM i London 2009.
Hun ble norsk mester for seniorer for første gang i 2007, da hun vant skranke og bom. Hun ble nummer tre i hopp, mens hun ble nummer fire i frittstående. Hun vant lagkonkurransen sammen med tvillingsøstrene Kathrine og Julie Hansson i Oslo Turn. På Hamar i 2008 forsvarte hun NM-gullet i skranke, fikk sølv i hopp, og hun ble nummer to sammenlagt, kun 0,150 poeng fra kongepokalen, som tilfalt Lotte Bøe, fra Holmen Tropp og Turnforening.


== Referanser ==


== Se også ==
Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole
Vasstelg

Vasstelg (latin: Dryopteris cristata) er en art av store bregner innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. Den er én av de i alt seks artene som vokser i Norden, representert med varianten Dryopteris cristata var. spicant.

Vasstelg er en vintergrønn, dimorf bregne på 20–80 cm. Sterile blad står ytterst i tua, fertile innerst.
De sterile, ytre bladene er relativt jamnbrede og med «typisk» stortelg-utseende. Primærflikene kan være litt vridd eller skruestilt, men de kan også være mer regelmessige. Sterile blad har korte bladskaft, om lag halvparten av bladets lengde. De står litt ut eller «henger» mere enn de indre, sterile. Rosetten får slik en form hvor de indre bladene «skyter ut» av de ytre, hengende.
Bregnene ved navn vasstelg har fertile, indre blad med lengre bladskaft, og smale og slankt lansettformede bladplater. Bladstilkene står opp i rosettform fra bakken, og sekundærflikene står ganske spredt oppover stilken. Ofte er primærflikene ganske vridd eller skruestilt oppover, og de står ut fra stammen på meget korte primærbladstilker. De nederste primærflikene er bredt trekantete, men de blir raskt slankt trekantete oppover stammen.
Spoorehshopene (sori) sitter på typisk stortelg-vis parallelt eller i to rekker langs undersiden av fliken, mellom midtnerven og bladkanten.
I Norge vokser varianten spicant i sørøstre deler av Sør-Norge, dvs i Agder, ytre Telemark, og i et belte fra kysten og innover helt nord til midtre Hedmark. Vasstelg vokser i det sørlige og østlige Norden, omtrent langs en rett linje fra Agder til midtre Finland.


== Underarter og varianter ==
Vasstelg eller «Crested Buckler Fern» (Dryopteris cristata) (nordlige halvkule)
Vasstelg (Dryopteris cristata var. spicant) (Østlandet)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Vasstelg i Encyclopedia of Life 
(en) Vasstelg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Vasstelg hos Artsdatabanken 
(sv) Vasstelg hos Dyntaxa 
(en) Vasstelg hos ITIS 
(en) Vasstelg hos NCBI 
(en) Vasstelg hos The International Plant Names Index 
(en) Vasstelg hos Tropicos 
(en) Kategori:Dryopteris cristata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Dryopteris cristata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dryopteris cristata – detaljert informasjon på Wikispecies
Pren

Pren er et redskap som sammen med en tavle brukes til å skrive punktskrift. 
En pren er utformet som en syl med butt spiss. Når man skriver med pren og tavle, vil man markere – «stikke ut» – ett og ett punkt fra baksiden av arket. 
Pren og tavle er i bruk over hele verden. Fordelene med redskapet er at det er lett å ta med seg og at det er billig. På den andre siden er det svært tidkrevende i bruk og at en ikke kan lese hva man har skrevet uten å stanse skrivingen.
Dufttelg

Dufttelg (latin: Dryopteris fragrans) er en   bregneart innenfor stortelgslekten i stortelgfamilien. På engelsk heter den «Fragrant Buckler Fern» .
Dufttelg vokser i en relativt tett rosett, og er 10–25 cm høy. Den har svært korte bladstilker, som er glinsende rødbrune og har skjell. Bladene visner om høsten, men blir sittende, og tuene består dermed av både friske grønne skudd og visne brune blader side om side.
Arten har 2–3 cm slanke, enkelt taggete eller dobbelt helrandet flikete blader. Bladplaten er javnbred og tett besatt med gule kjertelprikker. Primærflikene har ofte bladkanter som er rullet inn.
Når man gnir på bladene lukter de tydelig av fiol. Sporehushopene (sori) er store og sitter normalt tett i tett, omtrent dekkende over hele undersiden av bladet. Sløret (indusium) over sporehushopen er blankt og gjennomsiktelig.
Dufttelg er ikke funnet i Norge, men vokser nær grensa i Utsjok i Finland, og kan således kanskje finnes i Norge. Forøvrig finnes den sirkumpolart i Nord-Russland, Nord-Asia og Nord-Amerika (også Grønland).


== Eksterne lenker ==
(en) Dufttelg i Encyclopedia of Life 
(en) Dufttelg i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dufttelg hos Artsdatabanken 
(sv) Dufttelg hos Dyntaxa 
(en) Dufttelg hos ITIS 
(en) Dufttelg hos NCBI 
(en) Dufttelg hos The International Plant Names Index 
(en) Dufttelg hos Tropicos 
(en) Kategori:Dryopteris fragrans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dryopteris fragrans – detaljert informasjon på Wikispecies 
Dufttelg i Flora of North America
Taggbregne

Taggbregne (latin: Polystichum lonchitis) er en art av store bregner innenfor taggbregneslekten i stortelgfamilien (Dryopteridaceae). På engelsk heter den «Holly Fern».

Taggbregne blir 20–60 cm høy, og er en bregne som vokser fra grunnen i rosettform med noen opprette og noen hengende eller liggende bladstilker. Det er dekke av blekbrune skjell på stilk og midtnerver.
Den kjennes meget lett på de taggete, enkelt flikete bladene. Bladene har spisse tenner so mer noen mm lange, og dette skiller den fra nesten alle andre bregnearter.
Arten har korte jordstengler, og bladplatene er slankt lansettformet. Arten har vintergrønne, læraktige blader og bladfargen er mørkegrønn eller mellomgrønn. Bladene er 2–7 cm brede og primærflikene er litt skråstilt på stammen.
Sporehushopene (sori) sitter på øvredel av bladet, mellom midtnerven og kanten av flikene. De er dekket at et slør (indusium) som er sirkelrundt eller skjoldformet og brunt ytterst ved kanten av sporehushopen.


== Eksterne lenker ==
(en) Taggbregne i Encyclopedia of Life 
(en) Taggbregne i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Taggbregne hos Artsdatabanken 
(sv) Taggbregne hos Dyntaxa 
(en) Taggbregne hos ITIS 
(en) Taggbregne hos NCBI 
(en) Taggbregne hos The International Plant Names Index 
(en) Taggbregne hos Tropicos 
(en) Kategori:Polystichum lonchitis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Polystichum lonchitis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Polystichum lonchitis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Am Journal of Botany artikkel om Polystichum-slektens utvikling, med tilleggsliste Arkivert 12. juni 2006 hos Wayback Machine..
Frantic

«Frantic» er den første sangen og den andre singlen fra St. Anger albumet til Metallica fra 2003. Sangen handler som mange andre sanger på albumet om avhengighet, og da spesielt om frontman James Hetfields sine rusproblemer. På biografi DVD-en Some Kind of Monster så kommer det fram at trommeslager Lars Ulrich mente Frantic var en bedre albumtittel enn den endelige tittelen, St. Anger.
Frantic ble for første gang spilt på MTV sitt Icon show, hvor Metallica ble hedret av artister som Limp Bizkit, Korn, Avril Lavigne og Snoop Dogg. Før bandet spilte Frantic hadde de fremført en medley av sanger fra deres tidligere album.
Sangen blir av mange sett på som et av få høydepunkt på det ellers sterkt mislikte albumet, og blir fortsatt ofte spilt live. Sangen ble også spilt under to promo-konserter i London og Berlin for deres 2008 album Death Magnetic.


== Musikkvideo ==
Musikkvideoen til Frantic ble regissert av Wayne Isham, og ble gitt ut samtidig som Frantic ble utgitt som single. Videoen viser en mann som ser tilbake på et bortsløst liv fylt av drikking, sex og annen form for selvskadigelse, i det han kræsjer med en bobil i et lyskryss.


== Listeplasseringer ==


== Kilder ==
Acharts
Billboard Music Magazine


== Eksterne lenker ==
(en) Frantic på Discogs 
(en) Frantic på MusicBrainz
Junkerbregne

Junkerbregne (latin: Polystichum braunii) er en art av store bregner innenfor Taggbregneslekten i stortelgfamilien (Dryopteridaceae). Den er blant de tre artene av taggbregneslekten som vokser i Norge.
Den 30–100 cm høye blanten har opprette, dobbelt flikete blader på brun stilk med fine, blekbrune hårskjell. Bladplaten er slankt elliptisk, bredest midt på men ganske jevnt bred et godt stykke av lengden. Bladene visner om høsten, og er myke og urte-aktige i sin konsistens.
Forskjellen fra falkebregne er at junkerbregne har mer spredte primærfliker, og de er bredere og normalt mer butte. De er dessuten tilnærmet symmetriske. Sekundærflikene er omtrent like lange hele veien utover primærfliken.
Sporehushopene (sori) sitter langs kanten av bladene hvor de er dekket at et slør (indusium) som tidlig faller av.
Junkerbregne vokser opp til 600 moh. i Norge. Utrbedelsen går fra indre Østlandet (spredt) via kysten av Skagerrak, Agder og vestlandet og  til Møre, deretter i Trøndelag, og spredte bestander i sørlige Nordland. Den vokser nesten ikke noe annet sted i Norden enn i Norge, men spredte kolonier finnes i nordvestre Skåne. Den er fraværende i resten av Sverige, Finland og Danmark.
I Nord-Amerika finner vi den i Alaska, Yukon, og Britisk Columbia; ellers nordlige Idaho, deretter fra Ontario til Newfoundland, og sørover til Minnesota, Wisconsin, Michigan, New York, og Massachusetts.


== Eksterne lenker ==
(en) junkerbregne i Encyclopedia of Life 
(en) junkerbregne i Global Biodiversity Information Facility 
(no) junkerbregne hos Artsdatabanken 
(sv) junkerbregne hos Dyntaxa 
(en) junkerbregne hos ITIS 
(en) junkerbregne hos NCBI 
(en) junkerbregne hos The International Plant Names Index 
(en) junkerbregne hos Tropicos 
(en) Kategori:Polystichum braunii – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Polystichum braunii – detaljert informasjon på Wikispecies 
Am Journal of Botany artikkel om Polystichum-slektens utvikling, med tilleggsliste Arkivert 12. juni 2006 hos Wayback Machine..
Polystichum braunii fra rook.org.