jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Knoppmåler

Knoppmåler (Gymnoscelis rufifasciata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes over hele Sør-Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 15 – 19 mm), slank, smalvinget, gråbrokete måler. Begge vingepar er gråspraglete med to brede, rødbrune tverrbånd som er kantet med hvitt på innersiden. Hannen har lange hårpensler på bakkroppsspissen. Larven er kort og kraftig, litt knudrete, purpuraktig brun. Ryggen er litt lysere med pileformede, purpurfargede flekker.


== Levevis ==
Denne arten kan finnes i mange ulike habitater. Larven lever på knopper, blomster og frukter av en rekke forskjellige planter. De voksne målerne flyr i to generasjoner hvert år, i april – mai (enkelte ganger så tidlig som i januar i milde vintre) og i juli.


== Utbredelse ==
Dette er en palearktisk art som finnes i Nord-Afrika, Europa og Nord-Asia. I Norge er den funnet nord til Sør-Trøndelag.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) knoppmåler i Encyclopedia of Life 
(en) knoppmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) knoppmåler hos Artsdatabanken 
(sv) knoppmåler hos Dyntaxa 
(en) knoppmåler hos Fauna Europaea 
(en) knoppmåler hos ITIS 
(en) knoppmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Gymnoscelis rufifasciata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Gymnoscelis rufifasciata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gymnoscelis rufifasciata – detaljert informasjon på Wikispecies 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Gymnoscelis rufifasciata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Kronemåler

Kronemåler (Chloroclystis v-ata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den er ikke vanlig i Norge men er funnet spredt på Østlandet og Sørlandet.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 14 – 19 mm), slank, smalvinget, grønnspraglete måler. Forvingen er grønn med fine, mørke tverrlinjer, midt i vingen med en markert, svart, V-formet tegning som gjør det lett å kjenne arten igjen. Bakvingen er hvit. Larven er lysbrun, langs ryggen med tre smale, brune lengdestriper og en rekke av brune eller purpurfargede, pileformede  tegninger.


== Levevis ==
Arten kan finnes i ulike miljøer, larvene lever på blomstene av mange forskjellige planter, blant andre hyll og bjørnebær. De voksne målerne flyr i juni – juli.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Europa, bortsett fra de nordligste delene, i Nord-Afrika og i det nordlige Asia.
I Norge er kronemåleren sjelden og bare funnet i tre kommuner ved Oslofjorden: Moss i Østfold, Frogn i Akershus og Hurum i Buskerud.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) kronemåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) kronemåler hos Artsdatabanken 
(sv) kronemåler hos Dyntaxa 
(en) kronemåler hos Fauna Europaea 
(en) kronemåler hos NCBI 
(en) Kategori:Chloroclystis v-ata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Chloroclystis v-ata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Chloroclystis v-ata – detaljert informasjon på Wikispecies 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Chloroclystis v-ata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Epleblomstmåler

Epleblomstmåler (Pasiphila rectangulata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes nord til Møre og Romsdal i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 15 – 20 mm), slank, smalvinget, mer eller mindre grønnaktig måler. Denne variable arten kan ligne på kronemåleren (Chloroclystis v-ata), men mangler en svart V i forvingen. Fargen varierer fra nøytralt grå til ganske skarpt grønn. Forvingen har flere lyse og mørke tverrlinjer, vanligvis et markert, bredt, mørkere bånd i midten, men dette kan være ganske utydelig. Bakvingen er farget som forvingen. Larven er lysgrønn med en smal, rød stripe langs ryggen.


== Levevis ==
Arten kan finnes i skog, hager og parker og på buskmark, men kanskje særlig i frukthager. Larven lever på blomstene av frukttrær i rosefamilien, blant andre eple (Malus spp.), pære (Pyrus spp.), slåpetorn (Prunus spinosa) og hagtorn (Crataegus spp.). De voksne målerne flyr i juli – august.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Nord-Afrika, over hele Europa og videre østover til Kurilene, Japan og Korea. Den ble også innført til den nordøstlige delen av Nord-Amerika rundt 1970, og har nå spredt seg vestover i alle fall til Ontario ([1]). I Norge er den funnet nord til Møre og Romsdal.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) epleblomstmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) epleblomstmåler hos Artsdatabanken 
(sv) epleblomstmåler hos Dyntaxa 
(en) epleblomstmåler hos Fauna Europaea 
(en) epleblomstmåler hos ITIS 
(en) epleblomstmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Pasiphila rectangulata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Pasiphila rectangulata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
Lynn Scott's Ottawa Moths
UK moths, Pasiphila rectangulata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Gyvelmåler

Gyvelmåler (Chesias legatella) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den er funnet noen få ganger i Norge, på Østlandet og Sørlandet og dessuten på Osterøy i Hordaland. Denne arten minner om en mott (Pyraloidea), og det at artsnavnet ender på "-ella" røper at den opprinnelig ble beskrevet som en småsommerfugl. De fleste målere har navn som slutter på "-ata".


== Utseende ==

En middelsstor (vingespenn 30 – 37 mm), slank, grå måler. Forvingen er tilspisset og nærmest oval på formen, ulikt andre målere men det kan ligne på mange småsommerfugler (men disse er vanligvis mye mindre). Arten hviler med vingene taklagde over kroppen, noe som også er ganske uvanlig for målere. Forvingen har en bred, hvit lengdestrek omtrent midt i vingen i den ytre halvdelen, rett foran og bak denne er det vanligvis tydelige svarte lengdeflekker. Bakvingen er skinnende silkehvit. Larven er lang og tynn, praktisk talt naken, grønn eller gul, ofte med en svart ryggstripe på de bakerste kroppsleddene.


== Levevis ==
Larvene lever på gyvel (Cytisus scoparius) og man kan treffe arten der denne busken vokser. De voksne målerne flyr i september – oktober og arten overvintrer som egg. 


== Utbredelse ==
Arten forekommer i den vestlige delen av Europa og også i Nord-Afrika.
I Norge er arten bare funnet fire ganger, i Østfold, Akershus og Aust-Agder og dessuten på Osterøy i Hordaland.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) gyvelmåler i Encyclopedia of Life 
(en) gyvelmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gyvelmåler hos Artsdatabanken 
(sv) gyvelmåler hos Dyntaxa 
(en) gyvelmåler hos Fauna Europaea 
(en) gyvelmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Chesias legatella – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Chesias legatella – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Chesias legatella
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Chambeshi (elv)

Chambeshi (også kalt Chambezi) er ei elv i det nordøstre Zambia. Den er elva Kongos øverste tilløp. 
Chambeshi begynner som en bekk i fjellene i nordøst-Zambia nær Tanganyikasjøen i 1760 meters høyde. Etter 480 km munner den ut i Bangweulusumpene, som ligger ved Bangweulusjøen. Vannet renner deretter ut fra sumpene som elva Luapula, som munner ut i Mwerusjøen og fortsetter under navnet Luvua, som munner ut i elva Lualaba, som nedenfor Boyomafallene skifter navn til Kongo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Chambeshi River – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Flom i Chambeshi Arkivert 2. august 2007 hos Wayback Machine. fra NASA Earth Observatory
Sotmåler

Sotmåler (Odezia atrata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Denne dagflygende arten er umiskjennelig, silkeaktig svart med hvite vingespisser på forvingene.  Den finnes nord til det sørlige Nordland i Norge, men er sjelden på Vestlandet.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 22 – 27 mm), slank, svart måler. Arten er helt umiskjennelig og kan ikke forveksles med noen andre. Hele dyret bortsett fra frynsene rundt forvingens spiss, som er hvite, er dypt, silkekaktig svart.  Larven er naken og blekgrønn på farge.


== Levevis ==
Arten lever på blomsterenger og andre varme, åpne områder med rik vegetasjon. Larvene lever på blomstene av ulike skjermplanter (Apiaceae), blant andre jordnøtt (Conopodium majus), sløke (Angelica sylvestris), hundekjeks (Anthriscus sylvestris) og spansk kjørvel (Myrrhis odorata). De voksne målerne flyr om dagen i juni – juli.


== Utbredelse ==
Arten finnes over hele Europa, og i Nord-Asia. I Norge er den funnet nord til det sørlige Nordland, men synes mangle på sentrale deler av Vestlandet.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) sotmåler i Encyclopedia of Life 
(en) sotmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sotmåler hos Artsdatabanken 
(sv) sotmåler hos Dyntaxa 
(en) sotmåler hos Fauna Europaea 
(en) sotmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Odezia atrata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Odezia atrata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Odezia atrata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Ospetungemåler

Ospetungemåler (Lobophora halterata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere (Geometridae). Den finnes nord til det sørlige Nordland i Norge.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 23 – 26 mm), slank, gråaktig måler. Forvingene er påfallende store sammenlignet med bakvingene. Forvingen er mer eller mindre gråspraglete, fargen varierer en god del. Bakhjørnet er lite markert slik at vingen tenderer mot en oval form. Bakvingen er ganske liten og snøhvit. Larven er slank, naken, blekgrønn med smale, hvite lengdestriper.


== Levevis ==
Larvene lever på osp (Populus tremula) og andre poppel-arter (Populus spp.), av og til på andre løvtrær. De voksne målerne flyr om natten i mai – juni og kommer gjerne til lys. 


== Utbredelse ==
Arten finnes i hele Europa, og i Nord-Asia. I Norge er den funnet nord til det sørlige Nordland.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) ospetungemåler i Encyclopedia of Life 
(en) ospetungemåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ospetungemåler hos Artsdatabanken 
(sv) ospetungemåler hos Dyntaxa 
(en) ospetungemåler hos Fauna Europaea 
(en) ospetungemåler hos NCBI 
(en) Kategori:Lobophora halterata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Lobophora halterata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Havnelageret

Havnelageret er et næringsbygg med adresse Langkaia 1, Oslo. Dette har bl.a. Eniro, Retriever, Thales Norway og Forsvarsbygg som leietakere, i tillegg til en egen Narvesen-kiosk.

Bygningen ble oppført i perioden 1916–1920, tegnet av arkitekt Bredo Henrik Berntsen. I sin opprinnelige form hadde bygget 10 etasjer samt tårn og et areal på 39 708 m². I det ytre ble dimensjonene redusert ved å dele opp fasaden med kransjakter, utspring og tårn. Stilmessig kan bygningen plasseres i nordisk nybarokk med klassiske elementer og detaljer med jugendpreg. På grunn av byggets høyde, ble det på folkemunne kalt «Jacobs drøm», med hentydning til den gammeltestamentlige fortellingen om Jacob som drømmer om en stige som rekker like inn i himmelen. Bygningen ble tildelt prisen Betongtavlen i 1965. Oslo Havnelager er et monument over sjøfartens enorme utvikling under og etter første verdenskrig. Med datidens teknikk var byggingen særdeles vanskelig og utfordrende, og med stigende priser og lønninger under den første verdenskrig ble alle kalkyler sprengt. Fra det opprinnelige beløpet på 3,2 millioner kroner steg sluttregningen til hele 9,3 millioner.

Oppføringen av Havnelageret var meget komplisert fordi bygget på grunn av sin størrelse måtte fundamenteres på fjell og det fantes først på 20 meters dybde. De vanskelige grunnforholdene forsinket arbeidet, men til slutt, i 1920, var Havnelageret fundamentert på 130 pilarer på til sammen 1550 pæler. Og solid ble det, så solid at fjerde etasje ble brukt som tilfluktsrom under andre verdenskrig. 
Havnelageret fikk bare 60 års fartstid før det gikk ut på dato. Havneaktiviteten har de siste tiårene gått jevnt og trutt tilbake. Slik er det også blitt mindre etterspørsel etter lagerplass og dagens behov dekkes utenfor selve kaiområdet. Etter en total rehabilitering (utført av arkitektene as) gjenoppsto «Jacobs drøm» som et rosafarget kontorbygg i 1983 som ble fylt av finansfolk, skipsrederier og oljeselskaper. Entra eiendom kjøpte Langkaia 1 i slutten av 2003 fra Steen & Strøm ASA, og gjennomførte i perioden 2005–2008 en «omfattende innvendig rehabilitering».Både Dagbladet og Aftenposten har tidligere holdt til i dette bygget.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Entra eiendoms nettside om bygningen
«Havnelageret». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Ålesundsgjengen

Ålesundsgjengen var navnet som ble satt på en gruppe på 18 menn og en kvinne under andre verdenskrig som ble arrestert ombord på en fiskeskøyte MK «Viggo» utenfor Ålesund i 1942 i forbindelse med Englandsfarten. Motstandsgruppa hadde forbindelser med Milorg. Båten var da på vei til England. I forkant av arrestasjonen hadde angivere fra Sonderabteilung Lola infiltrert båten. Hele 18 av gruppen ble skutt ved Trandumskogen etter harde forhør og tortur. Filmen Englandsfarere fra 1946 basert på boken av samme navn, tar utgangspunkt i denne historien.


== Litteratur ==
Sigurd Evensmo: Englandsfarere 1946
ABC Teatret på Frederiksberg

ABC Teatret var et humorteater på Frederiksberg ved København.Teateret ble oppført i 1936 under navnet Montmartre og stengte i 1995.
Kellerdirk Bros, parløpet mellom Dirch Passer og Kjeld Petersen, begynte på dette teateret.


== Referanser ==


== Kilder ==
ABC Teatret på Den Store Danske
Renovering

Renovering (av latin renovare, «fornye, gjenopprette») innebærer at man gjenoppretter for eksempel et bygg eller et maleri i en teknisk tilstand lik ny. Begrepet blir også brukt om det å forbedre, rense opp og gjøre rent.


== Eksterne lenker ==
Riksantikvarens ordforklaringer
Jayavarman II

Jayavarman II (khmer: ជ័យវរ្ម័នទី២) var i det 9. århundre konge i Kambodsja, og er den som av de fleste historikere anerkjenner som grunnleggeren av Khmerriket. Dette riket dekket det meste av fastlandet i Sørøst-Asia og besto i over 600 år. 
Som med mye annet innen kambodsjansk historie eksisterer det få eksakte opplysninger rundt Jayavarman II. Det er ikke funnet inskripsjoner skrevet av ham selv, men han blir nevnt i andre inskripsjoner, og det er vanlig å datere hans regjeringstid fra 802 til ca. 850. En av disse inskripsjonene forteller at Jayavarman fikk en brahmanprest til å foreta en religiøs rite som skapte en uavhengig khmerstat med Jayavarman som overhode. På denne tiden kan han ha gått under navnet Jayavarman Ibis.
Den viktigste inskripsjonen som sier noe om Jayavarman II er datert år 1052, to århundrer etter hans død, befinner seg ved Sdok Kak Thom-tempelet i det som i dag er Thailand. Den forteller om hvordan han kom fra Java, som Kambodsja muligens var en vasallstat under, og at han erklærte full uavhengighet fra dette landet da han utropte seg selv til gudekonge. Inskripsjonen sier også at Jayavarman døde i Haraharilaya. Etter ham ble tronen holdt av hans sønn, Jayavarman III.


== Litteratur ==
Sak-Humphry, Chhany (2005): The Sdok Kak Thom Inscription.  The Edition of the Buddhist Institute
Higham, Charles (2001): The Civilization of Angkor.  University of California Press
Briggs, Lawrence Palmer (1951): The Ancient Khmer Empire. Transactions of the American Philosophical Society
Mabbett, Ian & Chandler, David (1996): The Khmers. Blackwell Publishers Ltd.
Jacques, Claude & Lafond, Philippe (2007): The Khmer Empire: Cities and Sanctuaries from 5th to 13th Century. River Books
Kulturo.no

Kulturo.no var en norsk nyhets- og anmeldernettsted som dekket området kultur – primært film, musikk og tegneserier. Nettstedet var eid av Edda Media.


== Historikk ==
Nettstedet ble lansert i februar 2006 av Raymond Julin og Henrik Salthe. Helt fra oppstarten til nå har redaksjonen bestått av en mengde frilansere spredt utover Norge. I starten var det nesten bare DVD- og CD-anmeldelser, men etter hvert har nettstedet blitt altdekkende for kinofilmer, med anmeldelser og trailere på samtlige filmslipp. Som en del av nyttårsforsettet for 2008 begynte siden også å anmelde tegneserier.
I desember 2008 ble det klart at videre drift av nettstedet ikke ville la seg gjennomføre Arkivert 6. desember 2008 hos Wayback Machine.. Eieren Edda Media fant ikke nødvendige midler til å fortsette satsningen på Kulturo som prosjekt. Til gjengjeld ble en ny lyd og bilde-rettet side med fokus på utstyr etablert som en del av Tek.no-nettverket - Audiovisuelt.no.


== Redaksjonell profil ==
Kulturo.no var et forbrukernettsted myntet på de med en litt over gjennomsnittlig interesse for film, musikk og tegneserier. Hovedfokuset var rettet mot film og musikk, med en komplett dekning av anmeldelser innenfor disse feltene. Kulturo.no hadde en folkelig presentasjon av stoffet.


== Forumet ==
Kulturo.nos brukerforum er en del av Diskusjon.no. Dette forumet er samlet sett Norges nest største brukerforum etter VG Nett Debatt.


== Eksterne lenker ==
MIC Bransjeregister: Kulturo
Adjektivfortelling

En adjektivfortelling er en selskapslek der deltakerne skal velge tilfeldige adjektiver til en skrevet fortelling som holdes skjult. En spilleder skriver inn adjektivene foran substantivene i teksten og leser opp historien når alle ordene er på plass. Fordi fortellingen er ukjent for deltakerne, blir adjektivene merkelige og morsomme i forhold til de ordene de skal beskrive. Historien er vanligvis skrevet på forhånd, men kan også skrives underveis og handle om eller nevne personene som er til stede, for at det skal blir mer aktuelt. 
Det er vanlig å bruke adjektiv som verken er kjedelig eller provoserende. Leken ligner på den amerikanske ordleken mad libs, med den viktige forskjellen at man her ikke bare utelater adjektiv, men også verb, substantiv og adverb. I mad libs utelater man ofte bare enkelte av ordene for ikke å gjøre det for vanskelig.
Adjektivfortellinger brukes ofte på skolen for å lære unge elever om adjektiv på en morsom måte.


== Eksempel ==
1. Spillederen har på forhånd skrevet en enkel fortelling som ikke inneholder adjektiv og som holdes skjult for deltakerne. En slik fortelling kan for eksempel være:  

_____Anne hadde invitert til _____sommergrilling. Først av alle kom _____Petter, han hadde med en flaske _____rødvin. Deretter kom den _____familien Blomkvist, der den _____Geir hadde glemt å fylle bensin på den _____bilen, så de kom fem _____minutter for sent. (…)2. Deltakerne foreslår tilfeldige adjektiv uten å kjenne til teksten, og spillederen setter dem inn i de åpne feltene:

Den sprø Anne hadde invitert til en snodig sommergrilling. Først av alle kom selvsikre Petter, han hadde med en flaske flau rødvin. Deretter kom den moste familien Blomkvist, der den allmektige Geir hadde glemt å fylle bensin på den oppblåste bilen, så de kom fem frekke minutter for sent. (…)3. Fortellingen med de nye adjektivene leses opp høyt.


== Se også ==
Mad Libs – offisiell nettside
Ingeborg Midttømme

Ingeborg Synøve Midttømme (født 20. november 1961) er biskop i Møre bispedømme. Hun var tidligere leder i Den norske kirkes Presteforening, og ble 15. mai 2008 utnevnt til biskop i Møre bispedømme etter Odd Bondevik. Bispevigslingen skjedde i Molde domkirke 21. september, samtidig med en markering av bispedømmets 25-årsjubileum. Til stede ved innsettelsen var Kong Harald, kirkeminister Trond Giske og tilsammen 36 prester og biskoper.Midttømme er den femte norske kvinnelige av biskop, og den yngste i bispekollegiet.
Hun studerte teologi på Det teologiske menighetsfakultet i Oslo og avla praktisk-teologisk eksamen i 1987, før hun jobbet som kapellan i Høybråten menighet i Oslo fra 1987 til 1993. Fra 1993 til 1997 var hun sokneprest i Sørfold i Salten, før hun fra 1997 var kapellan i Holmlia kirke i Oslo.
I 2003 ble hun som første kvinne valgt til leder i Presteforeningen. Hun ble gjenvalgt som leder i 2006. Hun hadde permisjon fra stillingen som kapellan i Hauketo-Prinsdal sogn i Oslo for å utføre dette vervet.
Midttømme nyter stor kirkelig anseelse, men fikk ikke mest støtte i de kirkelige rundene før utnevnelsen til biskop.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Artikkel om bispeutnevnelsen i Vårt Land
Pressemelding fra Kultur- og kirkedepartementet om bispeutnevnelsen
Nyhetssak om bispeutnevnelsen fra den norske kirkes nettsider
Midttømme svarer på spørsmål i forbindelse med bispenominasjonen. NRK Møre og Romsdal