jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Geert Mak

Geert Ludzer Mak (født 4. desember 1946 i Vlaardingen, Zuid-Holland) er en nederlandsk jurist, journalist og historiker. Han har universitetsutdannelse i jus og rettssosiologi i Amsterdam. Mak fikk arbeid på universitetet i Utrecht. Siden 1975 har han arbeidet som  journalist i NRC Handelsblad, De Groene Amsterdammer samt i nederlandsk radio. I 1980-årene jobbet Mak som parlamentarisk assistent for Pacifistisch Socialistische Partij.
Han brukte landsbyen Jorwerd i Friesland som utgangspunkt for boken Hoe God verdween uit Jorwerd (1996) som på norsk blir oversatt som Hvordan Gud forsvant fra Jorwerd. Mak beskriver forandringene som har innvirket på landsbyen under det seneste århundret og skriver om menneskene og deres opplevelser.
In Europa (Europa) (2004) er en skildring av Geert Maks reiser rundt i Europa. Den er på 800 sider. Flere av menneskene som Mak har truffet på sine reiser, er med i denne boken. I 1999 engasjerte den nederlandske avisen NRC Handelsblad Mak til å besøke steder som har hatt betydning for historien på 1900-tallet. Europa var den bestselgende boken skrevet av en nederlandsk forfatter i 2004 og solgte i mer enn 200.000 eksemplarer. Den er per 6. september 2008 blitt oversatt til elleve språk og blitt en TV-serie i Nederland. Europa, som er den første bok av Mak som er oversatt til norsk, har vært i salg i Norge fra 8. september 2008. Han er programleder for TV-serien Europa - en reise gjennom det 20. århundret, som NRK1 sendte i 2010. I 2012 utga han Reizen zonder John, i John Steinbecks fotspor 50 år etter; på norsk i 2013, USA: en reise.  
De brug (2007) beskriver den kulturelle virkningen til Galata-broen i Istanbul og menneskene som bruker den. 
I tillegg har Mak blant annet skrevet bøkene De engel van Amsterdam (1992), Een kleine geschiednis van Amsterdam (1995) samt De eeuw van mijn vader (1999).
Mak er delvis bosatt i Leeuwarden i Friesland, hvor han vokste opp, og delvis i Amsterdam.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Geert Mak – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Klubbhuset Phønix i Fredrikstad

Klubbhuset Phønix i Fredrikstad ble åpnet med stort ball den 6. januar 1876. Bygget skal da ha vært så nytt at en kunne risikere å sitte fast i fersk maling og lakk. Arkitekt for bygget er Jacob Wilhelm Nordan og ligger i Ferjestedsveien 17 i Fredrikstad
Navnet Phønix kan ha sin bakgrunn i et spiselokale i Storgaten 20. Her dannet en rekke unge herrer fra «Forstaden» (Fredrikstad på vestsiden av Glomma), en klubb de kalte Fønix der de hygget seg med samtaler og kortspill. Disse tok initiativet til byggingen av Phønix etter modell av engelske herreklubber. 
På tomten nederst i Ferjestedsveien stod det en låve. Denne ble revet i 1863 og erstattet med et dampbakeri. Dette bakeriet brant ned i 1871. Tomten ble da forært av J.N.Jacobsen og Halvor Bjørneby til det da planlagte, klubblokalet Phønix – festivitetslokalet reiste seg som en fugl Phønix av asken. Dette kan være en annen forklaring på navnet Phønix. 
Klubselskabet Phønix leiet i bygningen frem til 1911, deretter som eiere. Klubblokalene omfatter et biljardrom på hjørnet mot Phønixplassen og et lese- røkeværelse langs J.N.Jacobsens gt. Bygningen domineres av en stor ballsal med scene, galleri og tilhørende salonger med kjøkken. Gjennom årene har en rekke fester, revy- og teaterforestillinge vært avviklet i Phønix. Gjennom mange år på 1960-1980 tallet avviklet Randi Bangs danseinstitutt sine juleball her. For enkelt av byens unge kunne det bli hektisk med Danseskoleball, Framball (gymnasforeningen) og 5. dags ball (Phønix) i tyllkjoler og sorte dresser med hvite hansker. Mange ungdommer i Fredrikstad har gjennomførte sin første polonese i Phønix. 
Vinteren 1965/66 var det russekro i den mørke kjelleren under klubblokalene. 
Lokalen drives i 2008 av Phønix Selskapslokaler AS og Klubselskabet Phønix eksisterer fortsatt.


== Kilder ==
Svein Skajem (2000). Byvandring i Fredrikstad, Bymiljøene som ble borte III. MITT FORLAG. s. 28 - 30. ISBN 82-90658-83-4.
Rosemålere

Rosemålere (Anticlea spp.) er en slekt av sommerfugler som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). Noen inndelinger deler denne gruppen i to slekter, Anticlea og Earophila. Rosemålerne er slanke, gråaktige, kontrastrikt tegnede målere. Larvene lever på arter i roseslekta (Rosa spp.). I Europa forekommer tre arter, to av dem, brun rosemåler og fiolett rosemåler, finnes også i Norge.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Larentiinae (eller Hydriomeninae), – 685 europeiske arter, inklusiv underarter (varianter).
Slekten rosemålere, Anticlea Stephens, 1831
brun rosemåler, Anticlea badiata (Denis & Schiffermüller, 1775)
Anticlea cabrerai (Pinker, 1962) – bare på Kanariøyene
Anticlea correlata Warren, 1901 -Asia
fiolett rosemåler, Anticlea derivata (Denis & Schiffermüller, 1775)
Anticlea multiferata (Walker, 1863) – Nord-Amerika
Anticlea pectinata (Rindge, 1967) – Nord-Amerika
Anticlea switzeraria (W.S. Wright, 1916) – Nord-Amerika
Anticlea vasiliata Guenée, 1857 – Nord-Amerika


== Litteratur ==
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) php
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Rosemålere i Encyclopedia of Life 
(en) Rosemålere i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Rosemålere hos Artsdatabanken 
(sv) Rosemålere hos Dyntaxa 
(en) Rosemålere hos ITIS 
(en) Rosemålere hos NCBI 
(en) Kategori:Anticlea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Anticlea (Animalia) – detaljert informasjon på Wikispecies
Krattmålere

Krattmålere (Lampropteryx spp.) er en slekt av sommerfugler som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). Av de 10 – 11 beskrevne artene forekommer vårkrattmåler og glanskrattmåler i Europa, begge også i Norge.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Larentiinae (eller Hydriomeninae), – 685 europeiske arter, inklusiv underarter (varianter).
Slekten krattmålere, Lampropteryx Stephens, 1831
Lampropteryx albigirata (Kollar, 1848) – Asia
Lampropteryx argentilineata Moore, 1868 – Asia
Lampropteryx chalybearia Moore, 1868 – Asia
Lampropteryx minna (Butler, 1881) – Asia
Lampropteryx moroessa Prout, 1932 – Asia
Lampropteryx nishizawai Sato, 1990 – Asia
glanskrattmåler, Lampropteryx otregiata (Metcalfe, 1917)
Lampropteryx siderifera Moore, 1888
vårkrattmåler, Lampropteryx suffumata (Denis & Schiffermüller, 1775)
Lampropteryx synthetica Prout, 1922


== Litteratur ==
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) [1]
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Krattmålere i Encyclopedia of Life 
(en) Krattmålere i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Krattmålere hos Artsdatabanken 
(sv) Krattmålere hos Dyntaxa 
(en) Krattmålere hos Fauna Europaea 
(en) Krattmålere hos ITIS 
(en) Krattmålere hos NCBI 
(en) Kategori:Lampropteryx – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lampropteryx – detaljert informasjon på Wikispecies
Dråpemålere

Dråpemålere (Ecliptopera spp.) er en slekt av sommerfugler som tilhører familien egentlige målere (Geometridae). De er middelsstore, slanke, gråbrune målere som har larver på ulike urter. Av de rundt 40 beskrevne artene forekommer to, geitramsdråpemåler og springfrødråpemåler, i Europa, begge også i Norge.


== Systematisk inndeling / europeiske arter ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe Heteroneura
gruppe storsommerfugler
gruppe / overfamilie målere  (Geometroidea)
familie egentlige målere  (Geometridae)
delgruppe Larentiinae (eller Hydriomeninae), – 685 europeiske arter, inklusiv underarter (varianter).
Slekten dråpemålere, Ecliptopera Warren, 1894
geitramsdråpemåler, Ecliptopera silaceata (Denis & Schiffermüller, 1775)
springfrødråpemåler, Ecliptopera capitata (Herrich-Schäffer, 1839)


== Litteratur ==
Scoble. M.J. og Hausmann, A. (oppdatert 2007) Online list of valid and nomenclaturally available names of the Geometridae of the World (under prosjektet Barcode of Life) [1]
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Dråpemålere i Encyclopedia of Life 
(en) Dråpemålere i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dråpemålere hos Artsdatabanken 
(sv) Dråpemålere hos Dyntaxa 
(en) Dråpemålere hos Fauna Europaea 
(en) Dråpemålere hos ITIS 
(en) Dråpemålere hos NCBI 
(en) Kategori:Ecliptopera – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ecliptopera – detaljert informasjon på Wikispecies 
Fauna Europaea, utbredelsesdatabase over europeiske dyr.
Kenai Fjords nasjonalpark

Kenai Fjords nasjonalpark er en nasjonalpark i delstaten Alaska, USA. Parken ble etablert 2. desember 1980, og er på 4 600 km². De viktigste naturattraksjonene i nasjonalparken er i alt 38 isbreer; en av dem er Harding Icefield som et av de største områdene med is i USA. Et annet karakteristisk naturfenomen er de mange fjordene som er dannet av brearmene, og som har gitt parken dens navn.
Nasjonalparken ble etablert i 1980 som et av i alt femten verneområder som ble opprettet samtidig gjennom Alaska National Interest Lands Conservation Act. 
Dyrelivet i parken omfatter blant annet knølhval, spekkhogger, stillehavsnise (Phocoenoides dalli), stellersjøløve (Eumetopias jubatus), lundefugl, amerikansk svartbjørn og snøgeit. 
Parken ligger på Kenaihalvøya i det sørlige sentrale Alaska, og kan nås fra byen Seward ca. 200 km sør for Anchorage. Den er en av tre nasjonalparker i Alaska som kan nås fra bilvei; inngangen til parken er ved Exit Glacier-breen.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Kenai Fjords National Park – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Capgemini

Capgemini S.A. er et fransk IT-konsulentselskap grunnlagt i 1967 av Serge Kampf. Selskapet har over 320 000 ansatte i omtrent 50 land med hovedkontor i Paris, der selskapet er børsnotert. Capgemini hadde en samlet omsetning på 18,16 milliarder euro i 2021.


== Forretningsområder ==
Capgemini gruppen bistår selskap med utvikling i forretning og teknologi: 

Capgemini Invent driver innen Management Consulting.
Technology services utformer og integrerer teknologiløsninger.
Insights and Data Services utformer kundens datastrategi og bistår med anlyse.
Sogeti utvikler og tester programvare.
Idean leverer tjenester innen blant annet service design og UX
Capgemini Engineering bistår kunder med å utvikle morgendagens produkter og tjenester.


== Sektorer ==
Capgemini opererer innen følgene sektorer:

Produksjon, detaljhandel og distribusjonGenerell produksjon
Bilindustri
Høyteknologi
Fly – og forsvarsindustri
Konsum
Handel
DistribusjonForvaltning og offentlig sektorOffentlig finans og skatt
Offentlig sikkerhet
Lokal og regional forvaltning
Helseforetak
ForsvarFinansielle tjenesterInvesteringsbanker
Banktjenester
Allmenn økonomi
Forsikring
Cards & PaymentsEnergi, infrastruktur og kjemisk industriKjemisk industri
Kraftindustri
Infrastruktur, elektrisitet og gass
Olje og gass
Vann og avløp
GruveindustriTelekom, media og nettverkTelekom
Media
UnderholdningsindustriHelsesektorPharmateknologi
Medisinsk apperatur
Landbrukskjemi
BioteknologiØvrige tjenesterHandelstjenester
Reise og transport


== Oppkjøp og historikk ==
Blant oppkjøpene er Sesa i Frankrike (1987), Hoskyns i Storbritannia (1990), Volmac i Nederland (1992) og Programator i Skandinavia (1992). 
I løpet av 1990-årene utvidet gruppen sine rådgivningstjenester gjennom oppkjøp av United Research i 1990 og Mac Group i 1991 i USA, Gruber Titze and Partners i 1993 og Bossard i 1997 i Europa. 
Oppkjøpet av Ernst & Young Consulting i mai 2000 tredoblet størrelsen på virksomheten i Nord-Amerika og økte selskapets størrelse i andre regioner som Tyskland. 
Oppkjøpet av Transiciel i desember 2003 førte til at gruppen fordoblet størrelsen på Sogeti. I 2010 ble IBX Group AB kjøpt opp av Capgemini.
Oppkjøpet av franske Altran (2019) ga Capgemini bred bransjekompetanse med over 50 000 ansatte innenfor fagfeltet. 


== Capgemini Norge ==
Capgemini-gruppen har vært representert i Norge siden 1987 og har over to tusen ansatte. Capgemini Consulting, Sogeti Norge AS, Capgemini Invent, Capgemini Engineering og Idean er en del av Capgemini-gruppen i Norge. Capgemini Norge AS driver innen teknologi, rådgivning og outsourcing. Hovedkontoret ligger på Skøyen i Oslo. Capgemini har også kontorer i Bergen, Fredrikstad, Stavanger, Lillehammer, Trondheim, Sandefjord og Kristiansand.
Capgemini er blant Norges 400 største selskaper.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Capgemini – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sebastian Telfair

Sebastian Telfair (født 9. juni 1985 i Brooklyn, New York) er en amerikansk profesjonell basketballspiller for NBAs Minnesota Timberwolves. Han har tidligere spilt for Portland Trail Blazers og Boston Celtics. Hans posisjon er point guard.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sebastian Telfair – eurobasket.com 
(en) Sebastian Telfair – Basketball-Reference.com
Strandkrabbe

Strandkrabbe (Carcinus maenas) er den vanligste krabben i tidvassona i norske farvann. Strandkrabben er svært tilpasningsdyktig både i matvaner og fysiske egenskaper, og overlever i mange naturmiljøer. På grunn av dette har den blitt en svært farlig fremmed art mange steder i verden, bla. ved USA og Australia. Lista Invasive species group har publisert over økologisk farlige fremmede arter plasserer den på 18.-plass. Det naturlige utbredelsesområdet er langs kysten av Europa; fra Middelhavet i sør til Mehamn, Finnmark i nord.


== Kjennetegn ==
Ryggskjoldet til strandkrabben kan bli opp til 6–8 cm bredt. På framparten har strandkrabben tre bulker mellom øyne og fem mellom øyne og klørne, som er det første av fem beinpar.
Fargen til strandkrabben varierer sterkt, og kan være grønn, brun, grå eller rød. Dette har sannsynligvis med lokale miljøfaktorer å gjøre.


== Miljø ==
Strandkrabben trives på all slags bunn i vann fra 0–6 meters dybde, men liker seg best på hard bunn. Den overlever temperaturer fra 0 til 30 °C og saltinnhold på 4 til 52 ‰, og fins derfor i mange ulike biotoper. På steder med liten forskjell mellom flo og fjære holder de seg i vannkanten.


== Levesett ==
Strandkrabben er en opportunist i matveien, og eter det meste den finner. Først og fremst er strandkrabben åtseleter, men den eter også alt levende den klarer å få fatt i med klørne sine. Muslinger utgjør en svært viktig del av kostholdet til arten mange steder.


=== Formering ===
Paring skjer bare i forbindelse med skallskifte. Hannen klatrer opp på hunnen og blir sittende til hunnen skifter skall og kjønnsåpningene blir tilgjengelige. Hannen befrukter hunnen med såkalte gonopoder, som er omdannede ekstremiteter på bakkroppen. Hunnen oppbevarer dem inne i kroppen til hun har fått produsert egg.
De befruktede eggene klistrer seg fast til hverandre i en klump som hunnen bærer under bakkroppen. En finner krabber med utrogn hele året.
Larvene lever planktonisk i flere uker, før de blir voksne og lever på bunnen resten av livet.


== Bruk ==
I Norge er strandkrabben lite brukt, selv om kilder fra helt tilbake på 1700-tallet nevner at det har gått for seg teinefangst av «småkrabber». Lenger sør i Europa blir arten regnet som en delikatesse, og særlig i Storbritannia og Frankrike er fisket økonomisk viktig. På vestkysten av Atlanterhavet blir det også fiska en del strandkrabbe, om lag 86 tonn årlig.


== Eksterne lenker ==
(en) Strandkrabbe – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Strandkrabbe i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Strandkrabbe hos Artsdatabanken 
(sv) Strandkrabbe hos Dyntaxa 
(en) Strandkrabbe hos ITIS 
(en) Strandkrabbe hos NCBI 
(en) Kategori:Carcinus maenas – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Carcinus maenas – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Carcinus maenas – detaljert informasjon på Wikispecies
Punkt-festivalen

Punkt-festivalen er en festival som har blitt arrangert i Kristiansand hvert år siden 2005.
Punkt-festivalen tar sikte på å presentere eksperimentell musikk fra hele verden og gi nyskapende musikere en mulighet til å dele felles erfaringer.Punkt-festivalen ble etablert av musikere Jan Bang samt Erik Honoré. De har samarbeidet fra 1980-årene. Spesialiteten til Bang er live sampling og programmering. Honoré er musiker, produsent samt forfatter. Synthesizer er hans hovedinstrument. Han har blant annet vært produsent for Velvet Belly og har skrevet tre romaner.
Punkt-festivalen i 2008 innbefatter musikerne Gavin Bryars, J. Peter Schwalm, Nik Bärtsch og Jon Hassell.
I tillegg medvirker de norske artistene Thom Hell, Arve Henriksen, Håkon Kornstad, Nils Økland, Unni Løvlid, Nils Petter Molvær og Eivind Aarset.


== Referanser ==
Fylkesvei 5320

Fylkesveg 5320 går mellom Stølane og Sandskaret i Alver kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 250 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 AlverBjørnestadvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5320
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Poprock

Poprock er en fusjon og undersjanger av rock- og popmusikk som blander en fengende popstil og enkle tekster inn i hovedsakelig gitarbaserte rockesanger. Det er varierende definisjoner på begrepet, som strekker seg fra en langsommere og mer avdempet utgave av rock til en undersjanger av popmusikk. Nedsettende omtale av poprock framstiller det som et glatt, kommersielt produkt som er mindre autentisk enn rockmusikk.


== Karaktertrekk ==

Mye av popmusikken og rockemusikk har likheter i lydbildet, instrumenteringen og selv det lyriske innholdet. Begrepene «poprock» og «kraftpop» har blitt benyttet for å beskrive en mer kommersielt suksessfull musikk som benytter elementer fra, eller form for, rockemusikk. Poprock har blitt definert som en utgave av rock med upbeat, representert av musikere som Elton John, Paul McCartney, The Everly Brothers, Rod Stewart, Chicago, og Peter Frampton.


== Historie ==
Poprock-bevegelsen startet på 1960-tallet, da rockeband som The Beatles og The Beach Boys utviklet beatmusikken som en «mildere» form for rock and roll, gjennom å ta med elementer fra popmusikken inn i rock. På 1960-tallet var rockebandene The Beatles og The Rolling Stones de mest populære musikkgruppene. Mens The Beatles foretrakk sin beat, foretrakk The Rolling Stones å holde på gammel tradisjonell rock and roll med innslag av R&B.
Av de mest kjente poprock-artister- og band er blant annet The Beatles, The Beach Boys, The Eagles, Elton John, The Bee Gees, Smokie, Rod Stewart, Stevie Wonder og Jonas Brothers. Poprock kan variere fra alt fra pop-pregede hardrock-sanger, til dansepop-sanger hvor det brukes elementer fra rock.
Pop- og rocksjangre som alternativ pop, barokkpop, beat, boogie-rock, den britiske bølgen, dance-rock, dream pop, emopop, glam rock, glam metal, gotisk pop, indie pop, Manila Sound, pop-punk, post-grune, power pop, puddelrock, soft rock og støypop og sunshine pop kombinerer pop- og rockstil.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Birrer, F.A.J. (1985): «Definitions and research orientation: do we need a definition for popular music?» i: Horn, D. red.: Popular Music Perspectives. Gothenburg, s 99-105.
Chambers, I. (1985): Urban Rhythms, Pop Music and Popular Culture. OUP.
Fiske, J. (1989): Understanding Popular Culture, Routledge
Frith, S. (1978): The Sociology of Rock, Constable
Frith, S. (1983): Sound Effects: Youth, Leisure and the Politics of Rock'n'Roll, Constable
Hamm, C. (1979): Yesterdays: Popular Song in America, New York
Harker, D. (1980): One For the Money: Politics and Popular Song, Hutchinson
Harron, M. (1988): «Pop as Commodity» sitert i Frith, S.: Facing The Music: Essays on Pop, Rock and Culture, Mandarin, s. 173-220
Hill, D. (1986): Designer Boys and Material Girls: Manufacturing the '80s Pop Dream, Blandford Press
Middleton, R. (1990): Studying Popular Music, OUP
Moore, A.F. (1993): Rock: The Primary Text, OUP
Shuker, R. (1994): Understanding Popular Music, Routledge AB


== Eksterne lenker ==
Analysis of Pop & Rock
Fylkesvei 5314

Fylkesveg 5314 går mellom Tveit og Holme i Alver kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 247 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 AlverMelandsvegen 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5314
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 5318

Fylkesveg 5318 går mellom Skjeljanger og Rossland i Alver kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 249 (Hordaland).


== Kommuner og knutepunkter ==

 AlverSkjelangervegen 

Endepunkt Skjeljanger


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv5318
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Mao Sihui

Mao Sihui (kinesisk: 毛思慧) (født på ca. 1950-tallet) er en professor i engelsk og sammenlignende kulturstudier ved Macao Polytechnic Institute i Macao i Kina. Han er også viseformann for The Sino-American Cultural Studies Association of China. 
Han underviste i nesten 20 år ved Guangdong University of Foreign Studies (1982-2001). Etter det var han ansatt ved Lingnan University i Hongkong (2001-2003) og fra 2003 ved Macao Polytechnic Institute. 


== Verker i utvalg ==
Technologising the Male Body: British Cinema 1957-1987 (1999)
New Perspectives: Contemporary Literary and Cultural Studies (2000)
Decoding Contemporary Britain (2003)
Literature, Culture and Postmodern Transformations: 8 Case Studies from William Shakespeare to James Bond