jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Einar Sigmundstad

Einar Sigmundstad (født 6. september 1952) er en norsk fotballtrener og kampanalytiker, opprinnelig fra Rogaland, ansatt som amanuensis ved Norges idrettshøgskole i Oslo. Hans spillerkarriere innbefatter Midtbygden Idrettslag fra Tau, samt en sesong i 1. divisjon fotball for herrer 1972 (én kamp) med Viking FK. Han avsluttet spillerkarrieren i Lyn Oslo (1973–76).
Han har trent Strømsgodset Toppfotball i flere perioder (1983–84, 1989–91, 2002). Som trener med delt ansvar med Tor Røste Fossen bidro han til Norgesmesterskapet i fotball for herrer 1991, og han var dertil under Arne Dokken (2002). Ellers har han trent juniorlandslaget i fotball (fem år; J-16 to år og døvelandslaget i to år).
Åssiden Idrettsforening (2004) og den senere tid Idrettslaget Heming.


== Utgivelser ==
Prestasjonsutvikling i fotball (Gyldendal, 1998).  Med Ulrik Wisløff og  Rolf Salveson.
Eventyret Drillos (Gyldendal, 1998).  Med Jan Holm, Egil Olsen, Øyvind Larsen og Sjur Natvig.
Aktivitetslære : grunnbok : studieretning for idrettsfag (Gyldendal, 1999).  Med blant annet Eystein Enoksen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Einar Sigmundstad i BIBSYS
(no) Publikasjoner av Einar Sigmundstad i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Fureflagellater

Fureflagellater (Dinophyceae) er en gruppe av mikroskopiske alger som lever i hav og innsjøer. Visse arter lever også i symbioseforhold f.eks. i koralldyr. Dinoflagellatene er en stor gruppe alger som fins i alle deler av verden, fra polene til tropiske farvann.
Kjennetegn for gruppen er at de har to flageller, den ene ligger i en fure som går rundt cellen den andre går bakover. Flagellene som ligger i furen får cellen til å snurre om sin egen akse mens flagellen som ligger bakover får den til å bevege seg framover. Cellene er asymmetriske og den karakteristiske måten å svømme på, at den skrur seg gjennom vannet, er gunstig på grunn av det lave reynoldstallet (lav masse og hastighet).
Dinoflagellater vokser relativt sakte sammenlignet med mange andre algegrupper, men klarer å konkurrere under næringsfattige forhold. Derfor er denne gruppen vanligst om sommeren i norske farvann etter at termoklinen, dvs. den horisontale lagdelingen av vannmassen, har blitt bygget opp.
En rekke dinoflagellater er giftige, og gruppen står bak en rekke av de HAB (=harmful algal blooms) som blir rapportert rundt om i verden.


== Eksterne lenker ==
(en) Fureflagellater – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Fureflagellater i Encyclopedia of Life 
(en) Fureflagellater i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Fureflagellater hos Artsdatabanken 
(sv) Fureflagellater hos Dyntaxa 
(en) Fureflagellater hos Fossilworks 
(en) Fureflagellater hos ITIS 
(en) Fureflagellater hos NCBI 
(en) Kategori:Dinophyceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dinophyceae – detaljert informasjon på Wikispecies
FHS/Sjefskurs

Sjefskurset er en seksjon ved Institutt for forsvarsstudier og er et 12-ukers utdanningstilbud som tilbyr studier knyttet til et vidt spekter av sikkerhetspolitiske temaer uten avsluttende eksamen [...] for sentrale militære og sivile beslutningstagere. Sjefskurset driftes av Institutt for forsvarsstudier ved Forsvarets høgskole.Undervisningen foregår på Akershus festning. Kurset gis både i vår- og høstsemesteret.Sjefskurset tilbyr i tillegg et intensivkurs i januar; informasjonskurset, og strategisk krisehåndteringskurs, som tar for seg ulike former for krisehåndtering, herunder terror, cyber, atomhendelse, pandemi og sikkerhetspolitiske kriser. Kurset skal bidra til å bedre sentrale lederes evne til å håndtere kriser og beredskapsutfordringer, og går over to uker hver vår.Alle kurs holdes under Chatham House Rule.Skolen selv definerer sin rolle slik: «Det er behov for at personer i nøkkelstillinger og sentrale verv i vårt samfunn, i relevante sikkerhetspolitiske forhold, har kjennskap til de virkemidlene som det norske samfunn disponerer over». De sivile deltakerne er stortingsrepresentanter, sentrale og regionale statlige embetsmenn (politimestre, lensmenn, prester, høgskolelærere), leger, mediafolk, organisasjonsledere, bedriftsledere og kommunale ordførere og rådmenn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
«Sjefskurset», fra nettside for Forsvarets høgskole
Svein Aarbostad

Svein Otto Aarbostad (født 18. desember 1958) er en norsk jazzmusiker (bass), mest kjent fra et tyvetalls utgivelser med Hot Club de Norvège (1979–), samt som studiomusiker for Hot Club Records, Jon Larsens Vintage Guitar-prosjekter. 
Han har spilt i Canal Street Jazzband (1973), Norske Rytmekonger (1984–99), Løver og Tigre, Ophelia Ragtime Orchestra (1986–), Christiania 12 (1998–), Tor Einar Bekkens gruppe, samt Kristoffer Kompens prosjekt A Tribute To Jack Teagarden.


== Referanser ==
Springbrettet

Springbrettet er en tverrfaglig og frivillig studentorganisasjon som arbeider for å korte ned distansen mellom studentene og næringslivet i Bergen. Organisasjonen utfører dette arbeidet gjennom å skape både fysiske og digitale møteplasser for studentene og næringslivet. Selve flaggskipet til Springbrettet har fra starten av i 2007 vært den årlige Karrieredagen, vanligvis gjennomført i Grieghallen, som har samlet tusenvis av studenter på tvers av byens studieretninger. 
Arrangementene til Springbrettet kan både rette seg et spesifikt studie, eller mot flere av byens studieretninger på en gang. Tyngdepunktet av studenter på Springbrettets arrangementer har tradisjonelt sett vært fra økonomi og administrasjon (NHH, HVL, UIB og BI), ingeniørlinjer (HVL og UIB) og IT-studier (HVL, UIB, Høyskolen Kristiania). I tillegg har også Springbrettet i nyere tid begynt å arrangere arrangementer også for jusstudenter fra UIB og psykologistudenter fra UIB. 
Fra og med 2020 produserer Springbrettet podcasten Karrierestudio, hvor bl.a. norske næringslivsledere kommer for å dele sine råd og erfaringer, og snakke om sin vei til toppen. 


== Hvem er medlemmene i Springbrettet? ==
Medlemmene i Springbrettet deler en interesse for næringsliv og kommer fra mange av byens ulike studiesteder. I organisasjonen er det bl.a. økonomi- og administrasjonsstudenter fra NHH, UIB, BI og HVL. Fra UIB kommer det også studenter fra juss, sammenliknende politikk, kinesisk, psykologi, kognitiv vitenskap, energiingeniør og programmering. I tillegg er det også ingeniørstudenter fra HVL blant medlemmene.   
Tidligere har det bl.a. også vært medisinstudenter fra UIB og grafisk design-studenter fra Høyskolen Kristiania blant medlemmene.   
Styret i Springbrettet 2020:   

Leder - Øystein Hatlestad Hovland, NHH
Nestleder - Nicoline Medbøe Fjeldstad, Rettsvitenskap, UIB
Leder av Karrieredagene - Mathias Sagevik, Rettsvitenskap, UIB
Leder av Prosjektgruppen - Hermann Stange, NHH
Kommunikasjonssjef - Solveig Jørgensen, BI
Leder av Intern-gruppen - Elisabeth Buer Vase, Psykologi, profesjon, UIB
Økonomiansvarlig - Helene Riise Ronglan, Rettsvitenskap, UIB
HR-ansvarlig - Anne Baumann, Sammenliknende politikk, UIB


== Visjon ==
For Springbrettets medlemmer er innebærer medlemskap i organisasjonen en anledning til å knytte nettverk utenfor sitt studie. I tillegg skal Springbrettet være den ledende læringsarenaen for studenter i Bergen, med et tydelig fokus på utvikling av ferdigheter gjennom de ulike vervene man kan ha i organisjonen.  
Utad skal Springbrettet levere de mest dynamiske møteplassene mellom studentene og næringslivet i Bergen.  


== Karrierestudio ==
Fra og med 2020 produserer Springbrettet video-podcasten Karrierestudio, hvor det kommer norske næringslivsledere og andre spennende mennesker i studio. I Karrierestudio har det bl.a. vært gjester fra konsernledelsen i DNB og Schibsted, samt Norges største influenser, Kristoffer Bringslid. 

Foreningens hjemmeside
Springbrettet på Facebook
Hvit båndmåler

Hvit båndmåler (Xanthorhoe montanata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er funnet over hele Norge og er sannsynligvis en av våre aller vanligste sommerfugler.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 25 – 31 mm), slank måler med hvit grunnfarge. Den skilles lett fra de andre norske Xanthorhoe-artene bare på grunnfargen, dessuten på at forvingens brede tverrbånd er lysere i midten med en svart flekk. Hannens antenner er smalt fjærformede, hunnens 
trådformede. Kroppen er gråhvit, på bakkroppen med parvise, små, svarte flekker. Forvingen er blekbrun ved roten, i midten med et bredt, mer eller mindre brunlig tverrbånd som er omtrent dobbelt så bredt ved fremkanten som ved bakkanten. Dette båndet er vanligvis tydelig lysere i midten, i alle fall ved fremkanten, der det sitter en kommaformet, svart flekk. Langs forvingens ytterkant går det to, mer eller mindre utydelige, lysbrune tverrbånd. Bakvingen er hvit, med fire mer eller mindre utydelige, doble, brune tverrbånd.
Larven er forholdsvis kraftig, naken bortsett fra noen korte børster, lys langs ryggen, mørkebrun på sidene og lys på buken.


== Levevis ==
Hvit båndmåler lever i skog og skogkanter, særlig tallrik kan den være i bjørkeskog. De voksne sommerfuglene flyr om natten i mai – juli og kommer gjerne til lys, men de skremmes også lett ut om dagen. Larven lever på forskjellige maurer (Galium spp.) og andre lave planter.


== Utbredelse ==
Hvit båndmåler lever i den palearktiske sone, inkludert Nord-Afrika, sågodtsom hele Europa, Midtøsten og den nordlige delen av Asia. I Norge er den funnet nesten overalt bortsett fra i høyfjellet, og den er nok en av våre aller tallrikeste sommerfugler.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) hvit båndmåler i Encyclopedia of Life 
(en) hvit båndmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) hvit båndmåler hos Artsdatabanken 
(sv) hvit båndmåler hos Dyntaxa 
(en) hvit båndmåler hos Fauna Europaea 
(en) hvit båndmåler hos ITIS 
(en) hvit båndmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Xanthorhoe montanata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Xanthorhoe montanata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Xanthorhoe montanata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Vårbåndmåler

Vårbåndmåler (Xanthorhoe fluctuata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er vanlig over hele Norge.


== Utseende ==
En ganske liten (vingespenn 18 – 28 mm), slank, gråhvit måler. Den kan kjennes fra lignende arter på at fargen er nøytralt grå uten antydning til brunskjær, og at vingenes brede tverrbånd bare er tydelig i den fremre delen. Hannen har smalt fjærformede antenner, hunnen trådformede. Forvingen er gråsvart ved roten, utenfor dette feltet med to tynne, mer eller mindre utydelige, grå tverrbånd, så med et bredt, gråsvart tverrbånd som bare er tydelig i vingens fremre halvdel. Dette båndet er trukket ut til en spiss tann ved midten av bakkanten. Nær vingespissen har forvingen en firkantet, gråsvart flekk, langs ytterkanten flere, mer eller mindre tydelige, smale grå tverrbånd.
Larven er slank, blekt gråbrun med en lys sidestripe og en rad av små, svarte flekker langs ryggen.


== Levevis ==
Vårbåndmåleren lever i skog, hager og parker, også i mer åpne områder. Denne arten har ikke klart skilte generasjoner, man kan finne både voksne målere og larver fra april til september. De voksne flyr om natten, men skremmes også lett ut på dagtid. Larvene lever på ulike planter i korsblomstfamilien (Brassicaceae).


== Utbredelse ==
Vårbåndmåleren er en art tilhørende den palearktiske sone og som finnes fra Vest-Europa østover til Japan. I Norge er den vanlig over hele landet.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) vårbåndmåler i Encyclopedia of Life 
(en) vårbåndmåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vårbåndmåler hos Artsdatabanken 
(sv) vårbåndmåler hos Dyntaxa 
(en) vårbåndmåler hos Fauna Europaea 
(en) vårbåndmåler hos NCBI 
(en) Kategori:Xanthorhoe fluctuata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Xanthorhoe fluctuata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Xanthorhoe fluctuata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Engmauremåler

Engmauremåler (Epirrhoe tristata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den finnes nord til Nordland i Norge. Den ligner sterkt på svart mauremåler (Epirrhoe hastulata), men kan skilles fra denne på forvingenes hårfrynser.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 21 – 26 mm), slank måler, mørkegrå med hvite tegninger. Den ligner svart mauremåler, men kan skilles på forvingenes hårfrynser, der de svarte og hvite feltene er like brede. Begge vingepar er mørkegrå med to brede, doble, hvite tverrbånd. Forvingens midtbånd (feltet mellom de to hvite tverrbåndene) er vanligvis samme farge som vingens grunnfarge, men det finnes også en lys fargevariant der dette båndet er markert mørkere enn resten. Tverrbåndet har en markert knekk i midten. Ved roten av forvingen er det et bølgete, smalt, hvitt tverrbånd, og også langs forvingens ytterkant. Det sistnevnte kan vera brutt opp i pilformede flekker. Larven er naken bortsett fra noen korte børster, brunrød på ryggen med en blekgul sidestripe.


== Levevis ==
Arten lever på lynghei og andre åpne områder der vertsplantene vokser. Larvene lever på kystmaure (Galium saxatile) og andre maurer (Galium spp.). De voksne målerne flyr om ettermiddagen og i skumringen i juni – juli.


== Utbredelse ==
Arten finnes over det meste av den palearktiske sone. I Norge er den funnet nord til den sørlige delen av Nordland.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) engmauremåler i Encyclopedia of Life 
(en) engmauremåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) engmauremåler hos Artsdatabanken 
(sv) engmauremåler hos Dyntaxa 
(en) engmauremåler hos Fauna Europaea 
(en) engmauremåler hos NCBI 
(en) Kategori:Epirrhoe tristata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Epirrhoe tristata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Epirrhoe tristata – detaljert informasjon på Wikispecies 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Epirrhoe tristata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Grå mauremåler

Grå mauremåler (Epirrhoe alternata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den er vanlig over hele Norge.


== Utseende ==
En liten til middelsstor (vingespenn 20 – 25 mm), slank, brokete farget måler, lysere på farge enn de fleste andre mauremålerne (slekten Epirrhoe). Forvingen er lysbrun ved roten, i midten med et bredt, gråbrunt tverrbånd som er mørkere enn resten av vingen. Dette båndet har en markert tann midt på ytterkanten og er kantet både på innersiden og yttersiden med doble, brede, hvite tverrbånd. Forvingens ytterste del er lyst gråbrun med en bølgete, hvit tverrstripe. Bakvingen er blekt brunlig med tre hvite tverrstriper, den midterste av disse er bred og dobbel. Larven er naken bortsett fra noen korte, oppstående børster, på ryggen mørkt sjokoladebrun med trekantede, gulhvite flekker (en spiss peker framover), på sidene med en lys stripe.


== Levevis ==
Grå mauremåler finnes der hvor larvenes vertsplanter, maurer (Galium spp.), vokser. De voksne målerne kan man treffe på mellom mai og august, arten har en eller to generasjoner hver sommer. De flyr mest om natten, men skremmes også lett ut om dagen.


== Utbredelse ==
Arten finnes over det meste av den palearktiske sone, og også i Nord-Amerika. I Norge er den vanlig over hele landet.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) vanlig mauremåler i Encyclopedia of Life 
(en) vanlig mauremåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vanlig mauremåler hos Artsdatabanken 
(sv) vanlig mauremåler hos Dyntaxa 
(en) vanlig mauremåler hos Fauna Europaea 
(en) vanlig mauremåler hos ITIS 
(en) vanlig mauremåler hos NCBI 
(en) Kategori:Epirrhoe alternata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Epirrhoe alternata – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Epirrhoe alternata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/  Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Europipe I

Europipe I er en 660 kilometer lang rørledning fra Draupner-plattformen til Dornum ved Emden i Tyskland. Den var ferdig i 1995. Gassco er operatør og Equinor er teknisk operatør. Rørdiameteren er 1 000 mm (40 ").


== Referanser ==
Stor mauremåler

Stor mauremåler (Epirrhoe rivata) er en sommerfugl i gruppen av de egentlige målere  (Geometridae). Den finnes langs kysten av Østlandet og Sørlandet i Norge.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 24 – 29 mm), slank, brokete farget måler. Den kan kjennes fra de andre norske mauremålerne (slekten Epirrhoe) på at den er større, lysere på farge og på at forvingens brede tverrbånd er nokså jevnbredt, uten en markert tann eller knekk på ytterkanten. Forvingen er lysgrå ved roten, i midten med et bredt, grått tverrbånd som er temmelig jevnbredt og bare har en avrundet utbuktning ved ytterkanten, ingen markert tann. Dette båndet er bredt kantet med hvitt (kantbåndene er ikke doble) både på inner- og yttersiden. Vingespissen er gråbrun, vingens ytterkant lysgrå med en smal, bølgete, hvit tverrstripe. Bakvingen er hvit med utydelige, grå tverrbånd. Larven er naken bortsett fra noen korte børster, brun med en lysbrun sidestripe og en rekke av hvite, V-formede flekker langs ryggen.


== Levevis ==
Stor mauremåler finnes i skogkanter, på enger, mellom klipper ved sjøen og andre steder der næringsplantene, maurer (Galium spp.), vokser. De voksne målerne flyr i juni – august.


== Utbredelse ==
Arten finnes over det meste av Europa og også i Midtøsten. I Norge har den en begrenset utbredelse og er bare funnet i den sørligste delen av Østlandet og på Sørlandet.


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) stor mauremåler i Encyclopedia of Life 
(en) stor mauremåler i Global Biodiversity Information Facility 
(no) stor mauremåler hos Artsdatabanken 
(sv) stor mauremåler hos Dyntaxa 
(en) stor mauremåler hos Fauna Europaea 
(en) stor mauremåler hos NCBI 
(en) Kategori:Epirrhoe rivata – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri
UK moths, Epirrhoe rivata
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
Bilde av larven, fra Kimmo's Lep site
Barkam

Fylket Barkam (kinesisk: 马尔康县 ; pinyin: Mǎ'ěrkāng Xiàn; tibetansk : འབར་ཁམས་ / 'Bar-khams) er en administrativ enhet i det autonome prefektur Ngawa for tibetanere og qiangfolk i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina. Befolkningen var på 54.735 i 1999.


== Kulturminner ==
Landsbyen Zhuokeji Tusiguan (Zhuokeji tusiguan zhai, 卓克基土司官寨) fra Qing-dynastiets tid og diaolouen i Zhibo (Zhibo diaolou, 直波碉楼) er oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.


== Administrative enheter ==
Barkam består av tre storkommuner og elleve kommuner:

Storkommunen Ma'erkang 马尔康镇
Storkommunen Zhokeji 卓克基镇
Storkommunen Songang 松岗镇Kommunen Suomo 梭磨乡
Kommunen Baiwan 白湾乡
Kommunen Danba 党坝乡
Kommunen Mu'erzong 木尔宗乡
Kommunen Jiaomuzu 脚木足乡
Kommunen Sha'erzong 沙尔宗乡
Kommunen Long'erjia 龙尔甲乡
Kommunen Dazang 大藏乡
Kommunen Kangshan 康山乡
Kommunen Caodeng 草登乡
Kommunen Ribu 日部乡


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 317 løper gjennom området. Den fører fra Chengdu til Nagqu i Tibet.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Barkam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Infoside
Zhuokeji Tusiguan Village
Zhibo diao
Zhibocun de liang zuo diaolou
Songpan

Songpan (kinesisk: 松潘县; pinyin: Sōngpān Xiàn) eller Sungqu er et fylke i det autonome prefektur Ngawa for tibetanere og qiangfolk i provinsen Sichuan i Folkerepublikken Kina. Befolkningen var i 1999 på 66.358. 


== Vernede områder ==
Naturvernområdet Huanglong, som også er oppført på UNESCOs liste over Verdensarven, befinner seg i fylket. Det har en stort antall verneverdige dyrearter og er også kjent for sine karakteristiske innsjøer.
Sungqu/Songpans gamle bymur (Songpan gu chengqiang, 松潘古城墙) ble i 2001 oppført på Folkerepublikken Kinas liste over kulturminner.


== Historie ==

Songpan ble bygd under Tang-dynastiets Kina og ble senere grundig ombygd under Ming-dynastiet. Songpan var en viktig garnisonsby. Den var også av stor betydning for økonomi og handel på grunn av sin beliggenhet i forhold til Sichuan,  Gansu, Qinghai og Tibet; her ble det handlet særlig med te og med hester. 
I 1935 førte den lange marsjen gjennom Songpanplatået. 


== Administrative enheter ==
Storkommuner:

Jin'an 进安镇, Chuanzhusi 川主寺镇Kommuner:

Anhong 安宏乡, Baiyang 白羊乡, Caoyuan 草原乡, Daxing 大姓乡, Dazhai 大寨乡, Hongtu 红土乡, Hongzha 红扎乡, Huanglong 黄龙乡, Minjiang 岷江乡, Mouni 牟尼乡, Qinyun 青云乡, Shanba 山巴乡, Shangbazhai 上八寨乡, Shijiabao 施家堡乡, Shuijing 水晶乡, Xiabazhai 下八寨乡, Xiaohe 小河乡, Xiaoxing 小姓乡, Yanyun 燕云乡, Zhenjiangguan 镇江关乡, Zhenping 镇坪乡, Jin'an for huikineserne 进安回族乡, Shili for huikineserne 十里回族乡


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 213 løper gjennom området. Den begynner i Lanzhou i Gansu og fører via Chengdu og Kunming til byen Mohan ved grenseovergangen til Laos. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Songpan County – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Infoside
Fotos fra Panoramio
Songpan — City of Sunlight