jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sortvinget smådøgnflue

Sortvinget smådøgnflue (Baetis niger) er en døgnflue som tilhører familiegruppen smådøgnfluer strømdøgnfluer eller bekkedøgnfluer. Gruppens mange norske navn har oppstått på grunn av ulike norske dialekter og fra litteraturen.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er 5-7 millimeter lang. Kroppen er gråsvart farget. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Bakvingen er liten, mye mindre enn framvingen, den er fint oval på form. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci).


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 5-8 millimeter lang. Den har tre haletråder, som er kortere enn kroppen, og den miderste er litt kortere en de to på siden. Den midterste haletråden har små korte hår ut til hver side. De to ytre haletrådene har bare hår på innsiden. Beinas kloledd har ikke små fine hår på hver klospiss. Det er seks par små bladformede gjeller bokover på siden av bakkroppen, den bakerste er mye mer oval enn de andre. Pannen (frons) er smalt v-formet i bakkant. Alle antennens ledd har en kombinasjon av fine korte børster og små skjell (krever god forstørrelse). Tungen (glossa) har flere små hår (mer enn fem) på overflaten, nær enden.


== Levevis ==
Sortvinget smådøgnflue finnes i små bekker og større elver med rennende vann. Den lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester  eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr. I Norge har den vanligvis et nymfestadium på 1 år.
Sortvinget smådøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==

Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
Familie Smådøgnfluer / strømdøgnfluer / bekkedøgnfluer (Baetidae)
Sortvinget smådøgnflue Baetis niger (Linnaeus, 1761)


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) Sortvinget smådøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Sortvinget smådøgnflue hos Artsdatabanken 
(en) Sortvinget smådøgnflue hos Fauna Europaea 
(en) Sortvinget smådøgnflue hos NCBI 
Norsk Entomologisk forening
Seksgjellet smådøgnflue

Seksgjellet smådøgnflue (Baetis digitatus) er en døgnflue som tilhører familiegruppen smådøgnfluer strømdøgnfluer eller bekkedøgnfluer. Gruppens mange norske navn har oppstått på grunn av ulike norske dialekter og fra litteraturen.


== Utseende ==


=== Voksne (imago) ===
Kroppen er 5-8 millimeter lang. Kroppen er gråsvart farget. Vingene er trekantet og holdes rett opp og ut fra kroppen i hvile. Bakvingen er liten, mye mindre enn framvingen, den er fint oval på form. Lengst bak på bakkroppen er det to haletråder (cerci).


=== Nymfer/larver ===
Nymfene er mellom 5-8 millimeter lang. Den har tre haletråder, som er kortere enn kroppen, og den miderste er litt kortere en de to på siden. Den midterste haletråden har små korte hår ut til hver side. De to ytre haletrådene har bare hår på innsiden. Beinas kloledd har ikke små fine hår på hver klospiss. Det er seks par små bladformede gjeller bokover på siden av bakkroppen, den bakerste har en konkav innerkant (ikke ovalt rund). Pannen (frons) er smalt v-formet i bakkant. Alle antennens ledd har fine korte børster, men ikke i kombinasjon med små skjell (krever god forstørrelse). Tungen (glossa) har bare to til fire hår på overflaten, nær enden.


== Levevis ==
Seksgjellet smådøgnflue finnes i små bekker og større elver med rennende vann. Den lever mesteparten av sitt liv som larver eller nymfer. Eggene slippes av hunnen ned på vannoverflaten. De synker straks til bunnen. Nymfene lever nedgravd i bunnmaterialet, i mudder og sand på bunnen. De spiser små partikler av organisk materiale, som alger, planterester  eller råtnende planter. Men også av andre mindre dyr. I Norge har den vanligvis et nymfestadium på 1 år.
Seksgjellet smådøgnflue tilhører gruppen insekter med ufullstendig forvandling, som betyr at den ikke har et puppestadium mellom nymfestadiet og «Fluestadiet» (imago). Døgnfluenes livssyklus er enestående i dyreriket på grunn et mellomstadie kalt subimago som ingen andre kjente insektsgrupper gjennomgår. Fluefiskere kaller dette stadiet for dun (engelsk).
De voksne kan ikke ta til seg føde eller fuktighet som voksne individer. Hanner lever sjeldent mer enn ett døgn.


== Systematisk inndeling ==

Orden Døgnfluer (Ephemeroptera)
Familie Smådøgnfluer / strømdøgnfluer / bekkedøgnfluer (Baetidae)
Seksgjellet smådøgnflue Baetis digitatus Bengtsson, 1912


== Litteratur ==
Johansen, G.O. og Lunde, V. 1993. Sjekkliste for norske døgnfluer (Ephemeroptera) med forslag til norske navn. Norsk entomologisk forening, InsektNytt 18(3-4), s. 19-22
Arnekleiv, Jo Vegar. 1995. Døgnfluelarver. Norsk entomologisk forening, Norske Insekttabeller nr. 14,  45 sider.
Puthz, V. 1978. Ephemeroptera.  Limnofauna Europaea, J. Illies (ed.). Fischer Verlag, Stuttgart. side 256 – 263.


== Eksterne lenker ==
(en) Seksgjellet smådøgnflue i Encyclopedia of Life 
(en) Seksgjellet smådøgnflue i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Seksgjellet smådøgnflue hos Dyntaxa 
(en) Seksgjellet smådøgnflue hos NCBI 
Norsk Entomologisk forening
Bokkemyråsen

Bokkemyråsen er et fjell i Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark. Det har en høyde på 494 meter over havet og er det 23. høyeste fjellet i Vestfold av fjellene med primærfaktor på minst 50 meter.


== Se også ==
Fjell i Vestfold


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse av Bokkemyråsen på peakbook.org
Elgmyrkollane

Elgmyrkollane (også skrevet Elgmyrkollene) er et fjell i Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark. Det har en høyde på 492 meter over havet og er det 24. høyeste fjellet i Vestfold av fjellene med primærfaktor på minst 50 meter.


== Se også ==
Fjell i Vestfold


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Mjøvannsskarva

Mjøvannsskarva er et fjell i Holmestrand kommune i Vestfold og Telemark. Det har en høyde på 489 meter over havet og er det 25. høyeste fjellet i Vestfold av fjellene med primærfaktor på minst 50 meter.


== Se også ==
Fjell i Vestfold


== Fotnoter ==


== Referanser ==
Oscar Lundegaard

Oscar Lundegaard (født 19. januar 1887, død 14. august 1971) arbeidet som disponent og var ordfører i Arendal fra 1926 til 1931.
Lundegaard ble født i Arendal, og var sønn av Niels og Anna Lundegaard.
Han giftet seg seg 4. januar 1912 i Arendal Trefoldighetskirke med Marianne Caroline Sørensen (1889–1978) fra Hisøy. Sammen fikk de fire barn.


== Se også ==
Liste over ordførere i Arendal
Nicolai B. Herlofson

Nicolai Benjamin Herlofson (født 5. august 1876, død 24. august 1945) var en norsk advokat, forretningsmann og politiker. Han var ordfører i Arendal fra 1932 til 1934.
Herlofson var sønn av skipsreder Oscar Herlofson (1844–1892) og Thora Smith (f. 1855). Giftet seg i 1901 med Sigrid Dedekam (1873–1934), datter av Anders E. Dedekam (f. 1845) og Anna Oline Hansen (f. 1853). Fikk fire barn: Oscar Herlofson, Hans Herlofson, Tore Herlofson, og Helene Agnethe Herlofson. Giftet seg senere med Sophie Herlofsen (1887–1967).
Han spilte en stor rolle i Arendals kommune- og forretningsliv i mange år. Ved siden av virksomheten som overrettssakfører var han blant annet styreformann i Arendals Dampskibsselskab og medlem av en lang rekke komiteer og styrer i byens forretningsliv.


== Referanser ==
Sigurd Ledaal

Sigurd Bertram Ledaal (født 23. mars 1942) er en lokalpolitiker for Høyre i Arendal.
Leedal er sønn av Sverre (1917-) og Randi Ledaal (1915–2002), og er en av fire søsken. Han er gift med Anne Berit (1943-) og har fire barn.
Han var ordfører i Moland fra 1989–1992 og i Arendal fra 1996 til 1999.
Ledaal er daglig leder av selskapet Skogsvarme AS.


== Styreverv ==
Eydehavn Næringsutvikling, leder
Arendal kommunes Legat For Vanskeligstilte, styremedlem
Landbrukstjenester Sør, varamedlem


== Se også ==
Liste over ordførere i Arendal
Kenneth Løkken

Kenneth Løkken (født 26. oktober 1976) er mest kjent som skuespiller fra NRK TV-serien Seier'n er vår. 
Han spilte Sondre Skuggedal, stilhopper og sønn av Ola (Eldar Vågan).
Han er også Liverpool supporter og travtrener.


== Eksterne lenker ==
(en) Kenneth Løkken på Internet Movie Database
Libyan Islamic Fighting Group

Libyan Islamic Fighting Group (også kjent som Al-Jama’a al-Islamiyyah al-Muqatilah bi-Libya) er en radikal fraksjon som fører jihad mot oberst Muammar al-Gaddafi som ble leder i Libya etter et kupp i 1969. Kort tid etter angrepene den 11. september 2001 ble gruppen forbudt over store deler av verden på grunn av deres forhold til Al-Qaida.
Gruppen ble grunnlagt høsten 1995 i Libya. De fleste av de første medlemmene hadde slåss mot de sovjetiske styrkene i Afghanistan. Formålet til gruppen er å etablere en islamsk stat i Libya som skal styrte dagens regime som ifølge gruppen er undertrykkende, korrupte og anti-muslimske. Gruppen påtok seg ansvaret for et mislykket attentat mot Gadaffi i februar 1996, som ble delvis finansiert av det britiske Secret Intelligence Service. 
Den 10. oktober 2005 ble gruppen forbudt i Storbritannia sammen med fjorten andre militante grupper som opererer i Storbritannia. Medlemmer av gruppen kan bli straffet med inntil 10 år i fengsel.
Utleggstrekk

Utleggstrekk vil si at en namsmyndighet, etter begjæring fra kreditor, nedlegger trekk i lønn eller andre ytelser hos den skal utbetale en godtgjørelse til skyldner, for eksempel opptjent lønn. Trekkbeløpet utbetales direkte til kreditor til dekning av kravet. Ordinær namsmann er namsfogden i byene eller lensmannen i distriktet. Særnamsmenn er for eksempel kemner og Statens innkrevingssentral. For å kunne oppnå utleggstrekk må det foreligge et tvangsgrunnlag, for eksempel dom i forliksrådet eller gjeldsbrev hvor kravsbeløpet er misligholdt. Formålet med utleggstrekk, er å hindre at skyldner unnlater å betale sin gjeld selv om han har betalingsevne eller forfordeler enkelte kreditorer. Etter gjeldende rett kan utleggstrekk tas i lønn eller annen godtgjørelse i den utstrekning inntekten overstiger det som med rimelighet trengs til underhold av skyldneren og skyldnerens husstand, jf. dekningslovens § 2-7. Rimelig husleie og rimelig boliglån har skylder også rett til å betale før det er aktuelt med utleggstrekk. En skyldner kan hindre utleggstrekk dersom han betaler ned sin gjeld etter evne og fordeler ledige midler forholdsmessig mellom kreditorene etter kravenes størrelse, jf dekningslovens § 2 -7 i.f..
Dersom det blir nedlagt flere utleggstrekk hos samme skyldner, og det som kan trekkes etter dekningslovens § 2-7 ikke er tilstrekkelig regulerer dekningslovens § 2-8 prioriteten mellom trekkene, eksempelvis skal bidrag og krav på skatt og offentlig avgift gis fortrinnsrett før alminnelige kreditorer. Endring av utleggstrekk som følge av senere trekkpålegg kan endres med hjemmel i tvangsfullbyrdelseslovens § 7-24.


== Se også ==
Gjeldsordning
Gjeldsforhandling


== Eksterne lenker ==
Dekningsloven
21. etappe av Vuelta a España 2009


== Spurtpoeng ==


=== 1. spurt (Rivas Vaciamadrid) ===
Etter 56,8 km


=== 2. spurt (Madrid) ===
Etter 86,2 km


=== Målgang (Madrid) ===
Etter 110,2 km


== Eksterne lenker ==
(en) Etappeside  på lavuelta.com
(es) Etappeside  på lavuelta.com
(fr) Etappeside  på lavuelta.com
Gjeldsforhandling

Gjeldsforhandling (gjeldsmekling) vil være forhandling mellom skyldner og kreditor eller kreditorene for å få en endring av betalingsvilkårene. Formålet med forhandlingen kan være å oppnå gjeldssletting eller endring av (låne)vilkårene slik at gjelden kan nedbetales uten mislighold. Det normale er egenforhandling, men forhandling kan også skje via en fullmektig, for eksempel en offentlig eller privat gjeldsrådgiver (uavhengig rådgiver). 
Gjeldsforhandling kan være utenrettslig (privat) gjeldsforhandling innenfor gjeldende rett eller offentlig gjeldsforhandling etter gjeldsordningsloven av 1992 eller konkursloven av 1984. Det kan ikke åpnes gjeldsforhandling etter gjeldsordningsloven før skyldneren har forsøkt å komme frem til en gjeldsordning på egen hånd først. Der vilkårene er til stede, er det tingretten som åpner gjeldsforhandling, men også namsmannen kan åpne gjeldsforhandling der det er åpenbart at vilkårene er til stede.Det er namsmannen i kommunen der skyldneren bor som skal behandle søknad om gjeldsforhandling og gjeldsordning, og som også utformer forslag til en gjeldsordning som ligger innenfor lovens rammer.


== Se også ==
Gjeld
Gjeldsmekling
Gjeldssanering
Gjeldsrådgivning
Utleggstrekk
Offentlig gjeldsrådgiver
Privat gjeldsrådgiver
Gjeldsordning
Forhandling


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Namsmann og forliksråd - gjeldsordning - politiet
Økonomiforhandling

Økonomiforhandling vil si at en utfører en eller annen form for økonomirådgivning. Forskjellen mellom økonomiforhandling og andre former for forhandlinger, er at økonomiske spørsmål står sentralt. Økonomiforhandling omfatter også begrepet gjeldsforhandling.


== Norge ==
Gjeldsordningsloven av 1992 som retter seg mot privatpersoner, krever at skyldner etter evne starter en økonomiforhandling/gjeldsforhandling med kreditorene med siktemål å få etablert en frivillig gjeldsordning. Men hvis forhandlingen ikke fører frem kan det være aktuelt å søke offentlig gjeldsforhandling etter gjeldsordningsloven for gjeldsordning med kreditorene. Gjeldsforhandling etter konkursloven av 1984 kan også være aktuelt, men loven retter seg normalt mot næringsdrivende. 


== Se også ==
Gjeldsmekling
Utleggstrekk
Offentlig gjeldsrådgiver
Privat gjeldsrådgiver
Fråtseri

Fråtseri er en av den katolske kirkes læres syv dødssynder. Forståelsen av hva fråtseri består i, har variert gjennom tidene, men er ofte illustrert med enkelte romerske keiseres spise- og drikkeorgier. Hvis man til et slikt overdådig måltid ikke hadde plass til mere, skulle man ta et brekkmiddel og få spydd og tømt magesekken slik at en kunne fortsette spisingen.
Hensikten med dette er ikke entydig, det kunne være en ren hedonistisk livsnyting, eller en markering av ubegrenset rikdom og makt til bare å velge det beste. Fråtseri bør derfor ikke forveksles med bulimi som er en psykologisk diagnose.
Enkelte samfunnskritikere mener at fråtsing i dag dekker både overforbruk av matvarer og naturressurser i de mest industrialiserte landene i verden.
Odd R. Antonsen

Odd Reidar Antonsen (født 25. mai 1937, død 14. oktober 2017) var en norsk orkester- og storbandleder, mest kjent som Odd R. Antonsen eller bare Odd R. Han trakterte også klarinett og saksofon.
Antonsen holdt til på Ridabu utenfor Hamar, og var leder av blant annet Odd R. Antonsen Storband og Odd R. Antonsen Symphonic Band (ORASB) som ble etablert i 1982 og ga ut over fire langspillplater. Til tiårsjubileet i 1992 på Oslo Plaza fremførte de Sigurd Jansens Posters for Symphonic Band og Helge Hurums Saksofonkontraster. I 1996 ble de hovedattraksjon på den 11. Pacific Basin Music Festival i Honolulu. I 1997 var han leder for det nystartede Det Norske Jentestorbandet.
Han var i flere år også tilknyttet Toneheim folkehøgskole.
Antonsen var far til de kjente musikerne Ole Edvard Antonsen, Jens Petter Antonsen og Tom Erik Antonsen. Han var frimurer av X grad og har virket som dirigent for Hamar Frimurerkor.


== Utmerkelser ==
Norges Musikkorps Forbunds Hederspris for dirigenter 1985 (yngste frem til da)
Hedmarksprisen 2009
Norsk Jazzforum sin Storbandpris i 2012


== Utgivelser ==
ORASB, Janitsjarsvisker vol. I
ORASB, Norge i rødt hvitt og blått, janitsjarsvisker vol. II
ORASB, Ungdomsparaden, janitsjarsvisker vol. 3 (1987)
ORASB, The man with the horn (1990). Nominert til Spellemannprisen 1991 i kassen Underholdning
ORASB, Vikingskipet (1995). Kongemarsjer og sånt.
ORASB, Tico-tico, janitsjarsvisker vol. IV (1995)
Antonsen Big Band, Feelin' free (1996). Opptak fra 1978 til 1985.
Antonsen Big Band, Feelin' free vol. II (2004)
Antonsen Big Band, Antonsen Big Band (Ponca Jazz Records, 2007)
Toneheim Folkehøgskole skoleorkester, Tonemania (Heilo HO 7032, 1985)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Odd R. Antonsen på Discogs
Peter Mohr Dams første regjering

Peter Mohr Dams første regjering var Færøyenes regjering fra 9. januar 1959 til 4. januar 1963. Den utgikk fra Javnaðarflokkurin, Sambandsflokkurin og Sjálvstýrisflokkurin med Peter Mohr Dam fra Javnaðarflokkurin som regjeringssjef.


== Referanser ==
.44-40

.44-40, også kjent som .44-40 Winchester eller .44 Winchester Center Fire (.44 WCF) er en sentertent patron introduset av Winchester i 1873 for bruk i den nye Winchester Modell 1873 riflen.


== Historie ==
I 1873 introduserte Winchester en ny rifle, Modell 1873, kamret for en ny patron kalt .44 Winchester Center Fire (.44 WCF).
Riflen og patronen ble en suksess for Winchester, og patronen viste seg og være veldig populær. Kort tid etter introduserte både Remington og Marlin revolvere og rifler som brukte den samme patronen, fulgt av Colt som introduserte en ny modell av sin populære Singel Action Army/Peacemaker kalt Frontier Six-Shooter.
Frontier Six-Shooter var Colt's navn på alle modellvariasjoner kamret for .44-40, og ble brukt på SAA/Peacemaker, Modell 1878 Double Action og SAA/1895 Bisley når disse var kamret for .44-40.

.44-40 er antatt å ha vært den mest populære patronen i «Det ville vesten», og er historisk den nest mest brukte patronen på hjortejakt i USA, bare overgått av .30-30.
Patronen fikk navnet .44-40 da Union Metallic Cartridge Company (U.M.C.) begynte å lade patroner for kommersielt salg. U.M.C. hadde ikke lyst til å drive reklame for konkurrenten Winchester, og istedenfor .44 WCF som var navnet på den tiden, brukte de betegnelsen .44-40, .44 er kulediameter i tommer, 40 er vekten av kruttladningen, 40 grains (2.6 gram) med svartkrutt.
Etter hvert ble .44-40 mer utbredt som navn på patronen enn de andre variasjonene, og selv Winchester tok til slutt i bruk denne designasjonen fremfor de andre.


=== Ladninger ===
Den originale standardladningen for .44-40 var 40 grains (2.6 gram) med svartkrutt som sendte en 200 grains (13 gram) kule avgårde i ca. 1,245 fps (~380 m/s). I 1886 introduserte U.M.C. en ny ladning som brukte en 217 grains (14.1 gram) kule med den samme 40 grains (2.6 gram) kruttladningen, denne kombinasjonen gav kulen en hastighet på 1,190 fps (360 m/s). Winchester begynte også å tilby denne ladningen, men U.M.C. droppet denne ladningen i 1905.
I 1895 byttet Winchester til en ladning som kombinerte en 200 grains kule og 17 grains (1.1 gram) DuPont No. 2 røksvakt krutt som gav en utgangshastighet på 1,300 fps (400 m/s). I 1896 fulgtU.M.C. etter med en ny ladning som sendte en 217 grains kule avgårde i 1,235 fps (376 m/s). Kort etter begynte begge firmaene og markedsføre mantlede kuler. 
I 1903 introduserte Winchester en ladning kalt W.H.V. (Winchester High Velocity) som brukte en 200 grains kule som oppnådde 1,500 fps (460 m/s) når den ble skutt i et våpen med et løp på 24 tommer (610 mm). Andre ammunisjonsprodusenter som U.M.C. og Peters Cartridge Company (Peters) introduserte lignende ladninger i sine vareutvalg.


== Se også ==
Liste over patrontyper


== Referanser ==
Undine (roman)

Undine er en roman fra 1811 av Friedrich de la Motte Fouqué om en vann-ånd ved navn Undine, som gifter seg med ridderen Huldebrand for å bli tildelt en sjel. Romanen tilhører den tidlige epoken av den tyske romantikken, og er blitt oversatt til engelsk og en rekke andre språk. Den var svært populær på 1800-tallet. I 1843 ble den omtalt av The Times som «en bok som du er garantert å finne utlånt, blant alle de andre, dersom du ber om den i et utenlandsk bibliotek.» Fortellingen, som bærer likhetstrekk med Den lille havfrue av Hans Christian Andersen, bygger i stor grad på det franske folke-eventyret om Melusine, en vann-ånd som gifter seg med en ridder på den betingelse at han aldri får lov til å møte henne på lørdager, når hun antar formen til en havfrue. Fortellingen er også inspirert av en tekst av Paracelsus, og romanen hentet sin tittel fra Undinene, som av Paracelsus ble beskrevet som vannets elementærånder.
En uforkortet engelsk utgave av romanen ble utgitt i 1909, med illustrasjoner av Arthur Rackham. Undine var en av de mest elskede barnebøker for mange barn på 1800-tallet. Den skotske poeten George Macdonald beskrev Undine som «den aller vakreste» av alle eventyr-fortellinger. I The Daisy Chain (1856) av Charlotte Mary Yonge, såvel som i Little Women (1868–1869) av Louisa May Alcott, finnes varianter av den samme fortellingen. 
Den første fremføringen av Undine var E.T.A. Hoffmanns opera i 1814. Den kom til gjennom et samarbeid mellom Hoffmann, som komponerte partituret og Friedrich de la Motte Fouqué,  som anvendte sitt eget verk i en libretto. Operaen fikk en rosende kritikk. Carl Maria von Weber beundret den som en type komposisjoner som tyskere ønsket, «et kunstverk som er fullbyrdet i seg selv, hvori delvise bidrag fra beslektede og medvirkende kunstarter smelter sammen, opphører, og ved sitt opphør på en måte former en ny verden.»


== Referanser ==


== Litteratur ==
Oliver Strunk: Source Readings in Music History: The Romantic Era, W W Norton & Co Inc,  New York, februar 1966, ISBN 039309684X, ISBN 978-0393096842
Sandro Floris

Sandro Floris (født 12. juni 1965 i Cagliari) er en italiensk tidligere friidrettsutøver (sprinter).
Floris konkurrerte hovedsakelig på 200 meter. Hans fremste meritt er seieren på 200 meter i innendørs-EM 1990. Han endte på fjerdeplass under innendørs-VM 1989.
Han deltok på Italias lag på 4 x 100 meter stafett og tok bronse i VM 1995 og to ganger i EM (både 1990 og 1994).


== Personlige rekorder ==
100 meter – 10,36
200 meter – 20,68


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sandro Floris – Olympedia 
(en) Sandro Floris – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Sandro Floris – World Athletics
Edith Södergran-prisen

Edith Södergran-prisen (svensk: Edith Södergran-priset) deles ut av Edith Södergran-selskapet til personer som aktivt og fortjenestefullt har forsket i og spredd kunnskap om Edith Södergrans liv og verker.


== Liste over prismottakere ==
1984 – Solveig von Schoultz
1985 – Merja-Riitta Stenroos
1986 – Inga-Britt Wik
1987 – Gurli Lindén
1988 – Tua Forsström
1992 – George C. Schoolfield
2002 – Stina Katchadourian
2014 – Tomas Mikael Bäck


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Undine (andre betydninger)

Undine har flere betydninger:

Undiner, vann-nymfer i germansk mytologi
Undine (roman), en roman av Friedrich de la Motte Fouqué fra 1811
Undine (skuespill), et skuespill av Jean Giraudoux fra 1939
Paolo Camossi

Paolo Camossi (født 6. januar 1974 i Gorizia) er en italiensk friidrettsutøver som konkurrerer i tresteg.
Camossi deltok i VM 1999 i Sevilla der han endte på femteplass med et hopp på 17,29 meter. Han tok bronse under innendørs-EM 2000 med et hopp på 17,05.
Han deltok også under OL 2000 i Sydney og ble nummer åtte i finalen. Hans fremste meritt kom under innendørs-VM 2001, der han tok gull med et hopp på 17,32. Han var også i finalen under VM 2001 i Edmonton der han ble nummer 11.


== Personlige rekorder ==
Tresteg – 17,45 meter


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Paolo Camossi – Olympics.com 
(en) Paolo Camossi – Olympic.org 
(en) Paolo Camossi – Olympedia 
(en) Paolo Camossi – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Paolo Camossi – World Athletics 
(it) Paolo Camossi – FIDAL 
(en) Paolo Camossi – Track and Field Statistics 
(en) Paolo Camossi – TheSports.org