jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Øresundstollen

Øresundstollen ble innført i 1427 eller 1429 (opplysningene varierer) av Erik av Pommern. Ethvert utenlandsk skip som passerte en linje mellom Helsingør og Helsingborg måtte betale en avgift. I senere tid gikk linjen nærmere bestemt mellom Kronborgs flaggbatteri og Helsingborgs nordligste del.
For å styrke sin makt over Øresund lot Erik bygge Malmøhus festning, grunnla kjøpstaden Landscrone (Landskrona) og gjorde København til hovedstad. Ved Helsingør lot han oppføre borgen Ørekrog eller Krogen, forgjengeren til Kronborg, som sammen med slottet i Helsingborg, Kernen (svensk Kärnan), overvåket tollen.
Det var ved Helsingør de fremmede skipene måtte ligge og vente på å betale Øresundstoll. Det fikk en enorm økonomisk betydning for byen og gjorde den kjent i hele Europa. Kanskje er det anledningen til at William Shakespeare lot sitt mest berømte drama, Hamlet, foregå i Helsingør (Elsinore).
I 1567, mens Peder Oxe var rikshovmester ble tollen endret til en avgift på lasten, som tredoblet inntektene. For å unngå at skipene bare seilte utenom, ble det også oppkrevet toll ved Storebælt og Lillebælt.
Avgiften var i hele sin tid en vesentlig del av kronens inntekt, og gjorde den mindre avhengig av riksrådet og adelen. Den var imidlertid sterkt mislikt blant de store sjøfarende nasjoner, og gav dem et påskudd til stadig innblanding i nordisk maktpolitikk. Den kontroversielle sundtollen var alltid med som en faktor i krigenes årsaker og forløp, og de standpunkter som stormaktene tok.
Sverige var unntatt Øresundstoll frem til 1720. Den 1. april 1857 ble Øresundstollen opphevet etter internasjonalt press på en handelskonferanse mot erstatning på 30,5 millioner danske speciedaler. Av de nasjoner som forpliktet seg til å betale erstatning, har Brasil ennå ikke betalt (kilde:Kustode på Kronborg). Ved et offisielt statsbesøk i Danmark av Brasils president Luiz Inácio Lula da Silva i september 2007 ettergav statsminister Anders Fogh Rasmussen Brasils gjeld.
Palle Lauring skriver i boken «Danmark i Skåne» om Øresundstollen: «Øresund, dejlige Øresund, strømmen fuld af sild, skibe, penge og blod. I fem hundrede år persede vi penge ud af alverdens skippere her. I bytte gav vi Skåne, Halland, Blekinge, Gotland og Øsel. Plus hvad vi gavmildt udleverede af norsk land. Hvor meget man så vil beregne de fem hundrede års toldindtægter til, var det en dårlig handel.»
I 2009 åpnet et nettsted for Øresundstollen, der arkivmateiale fra Rigsarkivet i Danmark presenteres i en database med opplysninger om skip, skippere, destinasjon og last. Nettstedet er støttet av EU, og er basert på samarbeid mellom institusjoner i Danmark og Nederland.


== Kilder/Litteratur ==
Lexopen
Danmarkshistoriens hvornår skete det
Håndbog for danske Lokalhistorikere
Nordisk familjebok


== Eksterne lenker ==
Sundtolldatabasen
Elbestoll

Elbestoll ble innført av Christian IV av Danmark-Norge i 1630 etter han bygde en ny festning ved munningen av Elben med havnested og en ny by ved navn Glückstadt i hensikt med å beherske den viktige handelsforbindelsen mellom Hamburg og resten av Europa. 
De sjøfarende nasjoner som allerede hadde satt seg mot den danske tollpolitikken som skyldes et desperat finansieringsbehov for kronen i Danmark-Norge, var negativt innstilt så lenge tollpraksisen eksisterte på Elben. De katastrofale tilbakeslagene under keiserkrigen tvunget Kristian IV til å oppkreve toll på Elben tross sterk motstand fra den 9. april 1630. En dansk-hamburgsk krig om herredømmet over Elben og om retten til å kreve toll ble ikke avsluttet før i 1643.


== Kilder ==
Michael Bregnbo og Kurt Villads Jensen Det danske imperium Storhed og Fald 2005 ISBN 87-11-11879-2
Rolf Fladby, Norges historie bind 6: Gjenreisning 1536-1648 1977 ISBN 82-02-03431-0
Emil Glückstadt

Emil Rafael Glückstadt (født 24. august 1875, død 23. juni 1923) var dansk bankdirektør og etatsråd.
Han ble født i København, og var sønn av Landmandsbankens bankdirektør Isak Glückstadt og hans hustru Juliette Sofie Raffel. 
Han tok sin bankutdannelse i Landmandsbanken og i banker i New York, London og Paris. Deretter vendte han tilbake til Landmandsbanken i 1901, og trådte inn i «direktionen» (styret) i 1907. I 1910 avløste han som 35-årig sin far som direktør for Landmandsbanken, som under hans ledelse vokste til en stor bank.
Etter at banken i 1922 måtte rekonstrueres ble Glückstadt som syndebukk tiltalt for bedrageri, feilaktig bokføring og brudd på regnskapsloven. Han ble fengslet i mars 1923, men døde 23. juni samme år, før noen dom var falt.


== Referanser ==


== Kilder ==
Jul. Schovelin, Den Danske Landmandsbank, Hypotek- og Vekselbank 1871-1921, København 1921.
Koldingkoggen

Koldingkoggen (eller Kolding-koggen) er et skipsvrak i Kolding Fjord, som ble funnet i 1943. Skipet er en ca. 18 m lang kogge, som ble bygget i eiketre omkring 1190.
Koldingkoggen ble hevet av Nationalmuseet i 2001 for nærmere undersøkelse og oppmåling. I den forbindelse ble det fastslått at koggen har hatt stevnror. Det er dermed det hittil eldste kjente funn av et skip som med sikkerhet har hatt stevnror i Europa. Alle delene er konservert og magasinert ved Kollinghus museum.


== Eksterne lenker ==
Om koggen på museets hjemmeside
Michael Clayton

Michael Clayton er en amerikansk drama-thriller fra 2007 skrevet og regissert av Tony Gilroy, og produsert av George Clooney (også hovedrolle). Filmen handler om de verste fire dagene i karrièren til en advokat i New York.  


== Handling ==
Michael Clayton har ansvaret for advokatfirmaet Kenner, Bach & Ledeens uetiske saker, men nå har en bitter skilsmisse og en enorm gjeld gjort at han er blitt til et utbrent skall av sitt tidligere dynamiske selv. Selv om han ønsker å forlate den stressende hverdagen i forretningsspionasje, gjør den vanskelige økonomiske situasjonen at han må fortsette i jobben. 


== Rolleliste ==


== Eksterne lenker ==
(en) Michael Clayton på Internet Movie Database 
(sv) Michael Clayton i Svensk Filmdatabas 
(da) Michael Clayton i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Michael Clayton på Allociné 
(nl) Michael Clayton på MovieMeter 
(en) Michael Clayton på AllMovie 
(en) Michael Clayton på Turner Classic Movies 
(en) Michael Clayton på Rotten Tomatoes 
(en) Michael Clayton på Metacritic 
(en) Michael Clayton på Box Office Mojo 
(no)  Michael Clayton hos Filmweb
Putti Plutti Pott og Julenissens skjegg

Putti Plutti Pott og Julenissens skjegg er en norsk barnemusikal skrevet og komponert av artisten Per Asplin i 1969. Musikalen forteller eventyret om nissegutten Putti Plutti Pott som reiser til Onkel Per, Petter og Caroline med Julenissens trylleskjegg.
Eventyret ble opprinnelig utgitt i bokform i 1969 under tittelen Putti Plutti Pott og julenissens skjegg – en barnemusical med tekst, noter og illustrasjoner av forfatteren. Samme år kom også en LP-plate og lydkassett der blant andre Per Asplin og de fire barna hans framfører historien og sangene. 


== TV ==
Til jul 1970 kom en fjernsynsversjon med Per Asplin og barna, Kari Diesen i rollen som nissemor og Harald Heide-Steen jr. og Jon Skolmen som Kalle og Palle. Programmet gikk i reprise på NRK hver jul i flere år.
I 1987 lagde Per Asplin en musikkdramatisk versjon av historien med nye sanger og dansenumre, i alt 17 innslag, samt en utvidet handling. Han hadde selv regiansvaret for oppsetningen av sceneversjonen i Konserthuset i Oslo der både profesjonelle og barn hadde roller. Asplin spilte fortsatt hovedrollen som Onkel Per.  Musikalen ble siden vist hver jul, også på turné i større byer rundt om i Norge. Blant kjente skuespillere kan nevnes Pers datter Caroline Rose Waters, Nora Brockstedt og Siw Anita Andersen, som har spilt nissemor i ulike oppsetninger, og Carsten Byhring, Arve Opsahl, Sverre Holm, Sverre Hansen, Dag Vågsås og Audun Meling som blant annet har spilt Glupe Gløgg. Etter at Per Asplin døde i 1996, har familien, ledet av den eldste sønnen Geir Even Asplin, fortsatt den årlige juleturneen som flere steder har blitt en fast juletradisjon.
Fram mot julen 2008 ble musikalen satt opp mange steder rundt om i Norge.


== Musikkinnspilling ==
Putti Plutti Pott og Julenissens skjegg kom som musikkalbum på Polydor i 1969. Sangene og fortellingen er fra familiemusikalen og blir framført av Per Asplin og de fire barna hans.


=== Sporliste ===
«Det var en kveld like før jul»
«Vil du være med så heng på»
«Atschoo»
«Putti plutti pott»
«Hei»
«Å, så masse ved»
«Vel, vel småtroll»
«Skjegg og propell»
«Det kiler i magen»
«Bjellene klinger»
«Der er nisseland»
«Kjing for nisseland»
«Panikk i byen»
«Spikke-sage-lime-banke» («Vi må finne skjegget»)
«På baksiden av ekspedisjonssentralen»
«Snurre mei»
«Hjemme hos nissemor»
«Jøje mei»
«Kom inn»
«Allting ordner seg»
«Kjære venner»
«Hei hå – nå er det jul igjen»
«Vil du være med så heng på» (finale)


== Eksterne lenker ==
Putti Plutti Pott hos nrk.no. TV-versjon fra 1970.
Hjemmeside med bakgrunn og spilleplan
Digitalkopi av Per Asplin: Putti Plutti Pott og julenissens skjegg : en eventyrmusikal for hele familien (Troll Production, 3. utgave, 1997)
(en) Putti Plutti Pott og Julenissens skjegg på Spotify
Senter for profesjonsstudier

Senter for profesjonsstudier (SPS) er et tverrfaglig forskningssenter ved Oslomet – storbyuniversitetet der det drives forskning, undervisning og ph.d.-veiledning. Senteret ble åpnet høsten 1999 ved den daværende Høgskolen i Oslo for å stimulere til forskning og kritisk refleksjon innen profesjonsstudier. Senteret har det eldste doktorgradsprogrammet, profesjonsstudier, ved Oslomet.
SPS har et bredt sammensatt forskningsmiljø som studerer profesjoner, profesjonsutøvelse, profesjonsarbeidsmarkeder og profesjonskvalifisering.


== Forskningsgrupper ==
Forskere ved Senter for profesjonsstudier er organisert i fem forskningsgrupper:

Lærerprofesjon, lærerutdanning og utdanningspolitikk (TEPEE)
Profesjonsetikk
Profesjon, profesjonsutøvelse og styring
Profesjonsarbeidsmarked og profesjonelles karriere
Profesjonskunnskap og kvalifiseringSenter for profesjonsstudier er i gang med å bygge opp et bredt forskningsmiljø for studier innen yrkesutøvelse og profesjonskvalifisering, der studier av etiske og moralske spørsmål står sentralt.


== Aktiviteter ==
Senter for profesjonsstudier har og deltar i en rekke prosjekter og aktiviteter, blant annet:

Ph.d.-programmet Profesjonsstudier og flere ph.d.-emner
StudData – database for studier av rekruttering og kvalifisering til velferdsstatens yrker. Den største undersøkelsen i Norden av sitt slag der studenter fra mer enn 20 profesjonsutdanninger følges fra studiestart, gjennom utdanningen og ut i arbeidslivet
Meritteringsordning ved OsloMet
Universitets- og høgskolepedagogisk basiskompetanse (UHPED)
Forum for yrkes- og profesjonshistorisk forskningDet er i overkant av 40 ansatte, herunder forskere, stipendiater og administrativt ansatte, ved senteret. SPS gir ut det nettbaserte tidsskriftet Professions and Professionalism.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Senter for profesjonsstudier (SPS), OsloMet
StudData Arkivert 10. desember 2019 hos Wayback Machine.
Kjell Arnljot Wig

Kjell Arnljot Wig (født 31. desember 1924 i Stjørdal, død 18. januar 2015 i Bærum) var en norsk forfatter og TV-personlighet.


== Biografi ==
Han ble født i Stjørdal og vokste opp i Trondheim, hvor hans far, Arvid Wig, var bokholder ved Baklandets Støberi & Mek. Verksted og hovedbokholder ved Nobø. Moren var Aslaug Iversen, tidligere gift Løchen. Morfaren Alfred Olaus Iversen var urmaker og kjøpmann i Stjørdal. Han hadde tre yngre søsken, i tillegg til to halvbrødre fra morens første ekteskap. Han giftet seg i 1949 med lærer Ada Kristianne Brennsund fra Trondheim.Han tok artium ved Trondheim katedralskole i 1944 og begynte etter krigen som journalist i Adresseavisen. Han studerte i inn- og utland før han i 1949 ble journalist og nattredaktør i Morgenbladet og korrespondent for flere utenlandske medier.Wig debuterte på NRK TV i 1960 og ble i 1963 redaksjonssekretær i NRK fjernsynets opplysningsavdeling. Han var også produsent for flere TV-programmer, men ble særlig kjent som selvsikker, munnrapp og røykende programleder sammen med Per Øyvind Heradstveit i fjernsynsmagasinene Aktuell debatt og Åpen post. Åpen post var et legendarisk debattprogram som ble sendt direkte fra Centralteatret i Oslo fra november 1966 og engasjerte store deler av det norske folk med sin kritiske og pågående programform og opphetede meningsutveksling. Wig og hans kollega fikk tidvis sterk kritikk for programlederstil og valg av tema i programmet, og Wig var en tid Norges mest utskjelte programleder.I forbindelse med kong Olav Vs 60-årsdag i 1963 var Wig den første som intervjuet en representant for det norske kongehuset, og Wig ble av mange lenge regnet som landets «hoffreporter». Han skrev i tillegg en rekke bøker, blant annet kriminalhistorier og bøker om det norske kongehuset, for eksempel den populære biografien Kongen ser tilbake fra 1977, og Spillet om tronen fra 1980.Wig mottok Riksmålsforbundets Lytterpris i 1966.Han var medlem av Den norske frimurerorden og bodde på Bekkestua i Bærum.


== TV ==
1964 Vindu mot verden (programleder)
1962–66 Aktuell debatt (programleder)
1966–71 Åpen post (programleder)
1972 Kanal X (programleder)
1973 Ditt Vitne (programleder)


== Bøker ==
1967: På den syvende dag – kriminalroman
1969: Det skjulte Norge – artikler
1972: Vokt dem for hunden – kriminalroman sammen med André Bjerke, Bengt Calmeyer, Helge Hagerup og Gerd Nyquist,  opprinnelig skrevet som krimstafett i Arbeiderbladet i 1971
1977: Kongen ser tilbake – biografi om kong Olav V
1980: Spillet om tronen – historisk
1995: Eventyret om Blaafarveværket – om Blaafarveværket
1998: Karl Johan. Konge og eventyrer – biografi om den svensk-norske kong Karl XIV Johan


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sverre Christophersen (1975). Vel møtt til sendingen! : fjernsynets første 15 år. Oslo: Gyldendal. ISBN 8205083096. 


== Eksterne lenker ==
Rapport om fjernsynet i Norge 1959-1969, med omtale av Wigs debattprogrammer (nedlastbart pdf-dokument)
Pølsetest med blant andre Kjell Arnljot Wig
Agronom

Agronom er en yrkestittel for personer med landbruksfaglig utdannelse. 
Tittelen kan både referere til en utdannelse, og til en stilling. Utdannelsen kan være fra en jordbruksskole, eller, i Norge, fra Norges miljø- og biovitenskapelige universitet (NMBU) (tidligere UMB og Norges landbrukshøgskole). I resten av Norden brukes tittelen agronom bare om kandidater med høyere landbruksutdannelse, dvs. tilsvarende NMBU. 
I Norge, kan «agronom» også være en del av stillingstittelen til ansatte i offentlig landbruksforvaltning: herredsagronom, fylkesagronom, reindriftsagronom, m.fl.


== Se også ==
Landbrukskandidat
Agrotekniker
Sivilagronom


== Eksterne lenker ==
Utdanning.no sin yrkesbeskrivelse av agronom
IPodWizard

iPodWizard er en applikasjon for Microsoft Windows som tillater brukere å redigere formgivningen på sin iPods brukergrensesnitt. Originalt ble programmet utviklet av et medlem på ipodhacks.coms forum, og ble videreutviklet av medlemmer av iPodWizard.nets forum. iPodWizard-programmet er for øyeblikket på versjon 1.3. Denne versjonen kom ut kort tid etter dets forrige beta-versjon, 1.2d, og har et nytt grunnprogram som kalles layout (formgivning). Det er en hex-redigerer.


== Funksjonalitet ==
iPodWizard fungerer ved at den modifiserer iPodens grunnleggende programvare utgitt av Apple. Informasjon i programvareoppdateringen kan endres, sånn som bilder, tekst og strengene, og da gir programvareoppdateringen endringene til iPoden.
iPodWizard er delt inn i tre seksjoner: bilder, fonter, og strenger. 
Under bildeetiketten kan brukeren modifisere ethvert grafisk element i iPoden, bortsett fra oppstartslogoen fra Apple, (Som fortsatt er i utviklingsstadie) via Index-menyen. Brukeren kan da velge et nummer, for så å enten lagre the daværende bildet og modifisere det med en grafikkredigerer, eller lage en fullstendig ny en ved å bruke samme størrelse.
Under tekstetiketten kan brukeren modifisere teksten på iPoden, enten ved å lage et bilde fra bunn av og definere grensen for hver bokstav, eller ved å laste opp en forhåndseksisterende font inn til applikasjonen.
Under strengetiketten kan brukeren modifisere strengen i iPoden. Det er en søkeboks som latt brukeren søke på spesifikke strenger. Strenger kan skrives inn i heksidesimal på den nederste delen av skjermen, eller i tekstboksen over søkelinjen.
Under utformingsetiketten kan brukeren modifisere lokasjonen på bilder og redigere måten iPoden fungerer på. Å gjøre dette er komplisert, og kan sette iPoden din inn i en omstartssløyfe, men den kan enkelt reverseres ved å laste opp den umodifiserte ressursen av den modifiserte ressursen til din iPod etter å ha satt iPoden din i diskmodus.


== Risikoer ==
Som med alle applikasjoner med en slik natur, så er det en risiko for å skade iPoden. I de fleste situasjoner kan det løses fort, men det er noen tilfeller som kun kan fikses ved å enten reformatere iPodens harddisk, eller ved å bytte ut iPoden. Likevel, hvis en bruker iPodWizard ordentlig vil slike farer være nesten ikke-eksisterende. Dette, sammen med alle former for endring av en iPods grunnprogramvare, gjør iPodens garanti ugyldig.


== Eksterne lenker ==
Official site
Official community
Castilla y León

Castilla y León er en autonom region i Spania. Den ligger sentralt nord i landet, og ble dannet ved at de to regionene Castilla la Vieja (gamle Castilla) og León ble slått sammen i 1983. Den grenser til Portugal i vest, og (i klokkeretning fra nordvest til sør til de autonome regionene Galicia, Asturias, Cantabria, Baskerland, La Rioja, Madrid, Castilla-La Mancha og Extremadura. Castilla y León har en utstrekning på 94 223 km², og er med det den største av Spanias 17 autonome regioner. I 2011 hadde regionen 2 558 463 innbyggere, og var i folketall den sjette største regionen.
Hovedstaden er Valladolid. 
Castilla y León er inndelt i ni provinser:

Ávila
Burgos
León
Palencia
Salamanca
Segovia
Soria
Valladolid
ZamoraRegionen er representert ved 33 medlemmer i kongressen og 30 senatsmedlemmer. President for regionen er Juan Vicente Herrera Campo fra PP (2011).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Castile and León – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Castilla y León – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Kristen Stavdahl

Det er viktigt før me å få reven og tiur'n te å leva i bildo mine! Det mangfoldet som er i naturen, mæ dyreliv, planter, skog og folk er brikker, som passa nøye saman! Detta må stemme før me, i bildo mine, o følast rett, før e henge eit bilde på veggen!

Kristen Stavdahl (født 14. juni 1964) er en norsk musiker og maler.
Stavdahl er en autodidakt fra Sør-Aurdal som startet med musikk 15 år gammel etter at han hadde bygdd sin egen el-gitar. Siden ble han en av ildsjelene bak Jupedalens Pøbb Ensemble. Han har malt siden midten av 80-tallet.
I hans bilder og musikk vender han stadig tilbake til de enkle og jordnære menneskene, i kontakt med naturen og med dyrene. Han er i så måte i tradisjonen til sambygdingen Mikkjel Fønhus. Av hans mer kjente malerier er Sakkarias ette landevegen, Markenstider på Fagernes og Utta å klave o band. Dette er malerier som handler om nettopp dette samspillet mellom folk og natur. Bygdekremmeren Sakkarias er forøvrig en person han stadig vender tilbake til i sine arbeider.
Stavdahl er mer en skogsmann og jeger enn en tradisjonell kunstner. Dette reflekteres i hans valg av utstillingssteder, som like gjerne er tradisjonelle gallerier slik som Galleri Garthus og mer utradisjonelle steder som Rørosmarten og Villmarksmessa i Oslo.
I januar 2014 ble Kristen Stavdahls maleri av Berte Skrukkefyllhaugen stjålet fra galleriet hans i toppetasjen på Valdrestunet kjøpesenter i Bagn. Bildet er ennå ikke kommet til rette.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
Aftenposten: Godt og folkelig fra Valdres
Fredrikstad Blad: Borte bra, men heimebrent
Hvem stakk av med Berte?
Pluralis

Pluralis (forkortet: pl.) er et grammatisk trekk i kategorien numerus. Det er et markert trekk i kategorien, umarkert er singularis. Pluralis uttrykker at ordet som står i pluralis refererer til flere enn en referent. I tonumerussystem er pluralis det andre trekket, men det finnes også systemer med tre eller flere numerus. De aller fleste språkene i verden har grammatikalisert numerus, og de har dermed pluralis.
På norsk brukes ofte begrepet «flertall» eller «flertallsform» i stedet for pluralis.


== Referanser ==
Singularis

Singularis (forkortet: sg., eller sing.) er et grammatisk trekk i kategorien numerus. Det er det umarkerte trekket i kategorien. I tillegg til å uttrykke at ordet som står i singularis refererer til en referent, kan det også uttrykke generisk referanse (setningen Bjørnen er et pattedyr refererer til alle bjørner, selv om substantivet står i singularis). I mange språk står også substantivet i singularis etter tallord, dette gjelder f.eks. alle tyrkiske og uralske språk. I tyrkisk tyder baş «hode», başlar er flertallsformen, men «fem hoder» er beş baş i singularis, ikke i pluralis.
På norsk brukes ofte begrepet «entall» eller «entallsform» i stedet for singularis.


== Referanser ==
Carlo Felice Bianchi Anderloni

Carlo Felice Bianchi «Cici» Anderloni (født 7. april 1916, død 7. august 2003) var en italiensk bildesigner, og sønn av Felice Bianchi Anderloni, som stiftet Carrozzeria Touring.
Etter studier på Milanos polytekniske høyskole begynte han å arbeide for faren i Carrozzeria Touring. Da faren døde i 1949 tok Carlo over styringen av selskapet, og modellene Alfa Romeo 6C 2500 og Ferrari 166 S var blant de første utviklingsarbeidene han ledet. I 1966 gikk selskapet konkurs, og Anderloni fikk jobb hos Alfa Romeo, hvor han var rådgiver for designavdelingen og senere designsjef.


== Referanser ==
Castilla-La Mancha

Castilla-La Mancha er en autonom region i Spania. Den ligger sentralt i landet, og er med en utstrekning på 79 463 km² den tredje største autonome regionen i Spania (etter Castilla y León og Andalucía). I folketall er den imidlertid bare den niende største.
Castilla-La Mancha utgjorde tidligere sammen med Madrid regionen Castilla la Nueva «Nye Castilla». Den ble utskilt som egen region i 1982. Hovedstaden er Toledo. Regionen består av fem provinser, som alle har navn etter provinshovedstedene:

Albacete
Ciudad Real
Cuenca
Guadalajara
Toledo


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Castile-La Mancha – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Castilla-La Mancha – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Keekle

Keekle er en elv i Cumbria i England.
Den renner fra Keekle Head Farm ved High Park mellom Gilgarran og Asby. Elveløpet går sørover via det tidligere dagbruddet mellom Frizington og Whitehaven til Cleator Moor, hvor den renner inn i elven Ehen. Keekle er periodevis en rik lakseelv.
Det ble foreslått en radioaktiv søppelfylling ved Keekle Head. Det har vært sterk motstand mot forslaget å utplassere radioaktiv avfall på stedet til en tidligere dagbruddgruve fra interesseorganisasjonen Radiation Free Lakeland og andre. Motstanden ble til sist tatt hensyn til.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) River Keekle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons