Trialis

Trialis er et grammatisk tall som representerer tallet tre.Norsk har ingen egne trialisformer. Eksempelvis der man i språket larike sier aridu, sier man på norsk vi tre. Skulle man rett fram sagt vi tre i larike, ville man sagt ami tidu.Språk som har trialis er blant andre: tolomako, manam og larike.
Alle språk som har trialis, har også dualis. Dette er på grunn av et numerus-hierarki som gjelder alle verdens språk:singularis > pluralis > dualis > trialis
Systemet ovenfor forklarer at intet språk har trialis hvis det ikke har dualis. Likeledes at intet språk har dualis hvis det ikke har pluralis.


== Trialis i larike ==
Larike er et sentral-mukkisk språk i Indonesia.Språket har trialisformer i pronomene. Disse formene viser kun til tre. Ikke tre - fire. Se tabellen under
1 Menneskelig. Larikes pronomener skiller blant annet mellom menneskelig og ikke menneskelig.Dualis- og trialisformen er et resultat av en prosess med blant annet sammensmelting med numrene dua "to" og tidu "tre" i kombinasjon med de plurale pronomenene:

Sammenlikning:

Den fullverdige engelske oversettelsen av dette er følgende: We three own that house. På norsk noe som: Vi tre eier det huset.Det er imidlertid også mulig å møte på den ikke-sammensmeltede formen, men da må også passende klassifisering legges til:.
Betydninga blir fortsatt Vi tre eier det huset, men klassifisering (CLASS) er tatt med. Klassifiseringa her er masi som angir at det er snakk om mennesker.


== Trialis i tok pisin ==
Tok pisin er ofte sagt å ha trialis i pronomen.Det er tri som settes til de personlige pronomenene og danner trialisformer. Dette er mulig kun i de personlige pronomonene. Eksempelsetninger under:

Under følger et motargument på at tok pisin ikke har trialis fra ei svensk bacheloroppgave: 

Mycket har sagts om numerussystemet för personliga pronomen. Det hävdas sålunda ofta
att tok pisin har fyra numerus; singularis, dualis, trialis och pluralis. Detta grundar sig på den
felaktiga uppfattningen att endast tu och tri av räkneorden kan ingå i personliga pronomen.
Det har dock visat sig att i princip vilket räkneord som helst kan inskjutas i pronomenet. Man
kunde därför polemiskt hävda att tok pisin har ett oändligt antal numerus. Rimligare är dock
att säga att det i grunden rör sig om två numerus; singularis och pluralis, där pluralis finns i
två varianter; "obestämd" och "exakt".


== Trialis i na'vi ==
Det kunstige språket na'vi, oppfunnet av James Cameron og Paul Frommer til bruk i filmen i Avatar, har trialis.
For å danne trialis i dette språket, legger man til et prefiks, dvs en bøying som settes på foran ordet.

1Viperwolf er et fiksjonelt vesen i Avatar-filmen.

Dersom ee oppstår som følge av prefikset, fjernes den ene e-en.eveng - et barn → pxeveng - tre barn. (*pxeeveng)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Annis, William S. (2011). Horen Lì’fyayä leNa’vi - A Reference Grammar of Na’vi (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 21. oktober 2011. 
Brandt, Patrick; Fuss, Eric og Grewendorf,Günther (2006). Form, structure, and grammar: a festschrift presented to Günther Grewendorf on occasion of his 60th birthday. Akademie Verlag. ISBN 9783050042244. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Brown, Keith (2009). Concise Encyclopedia of Semantics. Elsevier. ISBN 9780080959689. 
Burg, Julia (2009). Nigerian Pidgin Vs. Tok Pisin: A Comparison of the Grammar. GRIN Verlag. ISBN 9783640386420. 
Corbett, Greville G. (2000). Number. Cambridge University Press. ISBN 0-521-64970-6. 
Dixon, Robert M. W. (2002). Australian languages: their nature and development. Cambridge University Press. ISBN 0-521-47378-0. 
Kusoffsky, Magnus (2004). Beskrivning av tok pisin. Lunds universitet. 
Laidig og Laidig (1990). «in a Central Moluccan Language». Larike Pronouns: Duals and Trials. University of Hawaii press. 
Littauer, Richard (2010). THE COMPLETE NA’VI COMPENDIUM (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 12. september 2012. 
Menninger, Karl (1992). Number words and number symbols: a cultural history of numbers. Courier Dover Publications. ISBN 9780486270968. 
Verhaar, John W. M. (1995). Toward a reference grammar of Tok Pisin: an experiment in corpus linguistics. University of Hawaii Press. ISBN 9780824816728. 


== Eksterne lenker ==
Den store danske - Gyldendals åbne enclopædi
linguist.de Linguist.de – Tok pisin
SIL Dictionary of Linguistic Terms: What is Number?(definisjon på trialis, siden er på engelsk)
Learnnavi.org – Grammatikk i Na'vi Arkivert 27. oktober 2011 hos Wayback Machine.