jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Primærhelsetjenesten

Primærhelsetjeneste er helsetjenester som leveres i lokalsamfunnet i det daglige. Primærhelsetjenester består av allmennpraktiserende leger, hjemmesykepleie, tannpleiere, helsesøstre, fysioterapeuter, ergoterapeuter, logopeder, annet helsepersonell som kiropraktorer, og av institusjoner som sykehjem og bo- og servicesentre.
Primærhelsetjenesten kalles ofte «førstelinjetjeneste», i motsetning til «andrelinjetjeneste» som er spesialisthelsetjeneste.


== Norge ==


=== Offentlige leger ===
Ved innføring av kommunehelseloven i 1984 ble de gamle distriktslegene, som var embetsmenn ansatt av staten og underordnet fylkeslegen, overført til kommunal kommunelegestilling underordnet rådmann og ofte underordnet helse- og sosialsjef. De offentlige legene har vanligvis deltidsoppgaver som offentlige leger med hovedbeskjeftigelse som privatpraktiserende lege.


=== Privatpraktiserende leger ===
De privatpraktiserende legene hadde tidligere en helt fri stilling og kunne etablere seg der de ville. Fra 1984 ble det innført driftstilskudd som kommunene opprettet og betalte. Dette ble med fastlegeordningen fra 2002 avløst av «per capita-tilskudd» som fastlegene får per antall innbyggere på sin fastlegeliste.


=== Legevakt ===
Legevakten skal benyttes til tilstander som ikke kan vente til legekontorene åpner.
Fra gammelt av var det ikke organisert legevakt og legene rykket ut i sykebesøk ved behov. Da fungerte ektefellen og telefondamen i den manuelle telefonsentralen som vaktsentral. På 70-tallet organiserte legene legevakt som en kollegial ordning. I 1979 fikk kommunen ansvar for organisering av legevakt. Vanligvis har dette vært organisert med en enkelt eller få kommuner med lege i hjemmevakt som rykket ut til pasientens hjem eller til eget kontor.
De siste årene er det blitt mer vanlig med større interkommunale legevakter lokalisert ved mottakelsesavdelingen ved lokalsykehuset med tilstedevakt for legen.


=== Henvisningsplikt ===
Etter innføring av fastlegeordningen i 2001 ble det innført henvisningsplikt, det vil si at pasienter som skulle til spesialist må ha henvisning fra en allmennpraktiserende lege. Dette er hensiktsmessig for å ha kort ventetid hos spesialister, og at primærlegene selv løser de problemene som kan løses lokalt.
Stortinget vedtok høsten 2005 å gi manuellterapeuter og kiropraktorer fullmakt til å henvise pasienter til spesialist.


=== Hjemmesykepleie ===
Hjemmesykepleie er en tjeneste som yter sykepleie for pasienter i eget hjem. Tjenesten drives av kommunen, ofte organisert under Pleie og omsorgstjenesten i kommunen. Tjenesten ble først opprettet som menighetssøstertjeneste av kirken, men er siden blitt et kommunalt ansvar. Ofte organiseres hjemmesykepleie sammen med hjemmehjelpsordningen.


=== Sykehjem ===
Sykehjem er en kommunal institusjon for pasienter som ikke greier seg i eget hjem med hjemmesykepleie og hjemmehjelp. Det er vanlig at eldre dårlig fungerende får langtidsplasser på sykehjem. Noen pasienter får korttidsopphold eller en rulleringsplass, ofte som en avlastning for familiemedlemmer som yter tilsyn og pleie over tid.


== Referanser ==
Gråsugge

Gråsugge er en art av tanglus som lever på bunnen i ferskvann.
Den blir 18-25 millimeter lang. 
Gråsugge er en viktig næringskilde for mange fisk, og er selv altetende.
Den lever i elver, bekker og stillestående vann, spesielt hvor det er mye stein å gjemme seg under.
Gråsugge tåler ganske mye forurensning og lavt oksygennivå i vannet, men lever ikke i vann som er surere enn pH 5.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) gråsugge – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) gråsugge i Encyclopedia of Life 
(en) gråsugge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) gråsugge hos Artsdatabanken 
(sv) gråsugge hos Dyntaxa 
(en) gråsugge hos Fauna Europaea 
(en) gråsugge hos ITIS 
(en) gråsugge hos NCBI 
(en) Kategori:Asellus aquaticus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Asellus (Asellus) aquaticus – detaljert informasjon på Wikispecies
Jevnaker Motorklubb

Jevnaker motorklubb, er en motorklubb med bane på Jevnaker, ikke langt fra kommunegrensa til Ringerike.
Motorklubben har motorsportsgrener som MX (motocross), ATV (firhjulinger) og enduro.
Motorklubben har 2 store baner som brukes av henholdsvis MX og ATV, og en liten bane for mindre sykler. Det er også en enduro løype som kan kjøres uavhengig av de andre banene.


== Eksterne lenker ==
Klubben hjemmesider Arkivert 13. april 2008 hos Wayback Machine.
Alive (sang)

Alive var debutsinglen til Pearl Jam som ble gitt ut i 1991. Sangen er hentet fra Pearl Jams debutalbum Ten.
Singlen ble lagd av Stone Gossard mens han fremdeles jobbet sammen med Andrew Wood i Mother Love Bone. Demoen til sangen het «Dollar Short». Andrew Wood elsket denne sangen, og han pleide å synge den. Han hadde tenkt å ha sangen på sitt nye album, men dessverre døde han av en dopoverdose før dette ble en realitet. I 1991 begynte Gossard å jobbe sammen med Eddie Vedder, og sammen lagde de sangen «Alive» som vi kjenner i dag.
Sangen «Alive» var ikke en hit da den ble utgitt, men etter hvert har den blitt den mest populære sangen til Pearl Jam. Sangen har blitt spilt over 530 ganger, noe som gjør den til Pearl Jams mest spilte sang live.


== Format og sporliste ==
All information tatt fra forskjellige kilder.


=== Compact Disc Single (US, Germany, UK, Australia, Austria, and Brazil) ===
"Alive" (Eddie Vedder, Stone Gossard) – 5:40
"Once" (Vedder, Gossard) – 3:51
"Wash" (Gossard, Jeff Ament, Mike McCready, Dave Krusen, Vedder) – 3:34
Previously Unreleased


=== Compact Disc Single (Japan) ===
"Alive" (live) (Vedder, Gossard) – 4:57
Recorded live on August 3, 1991 at RKCNDY in Seattle, Washington.
"Even Flow" (re-recorded) (Vedder, Gossard) – 5:07
"Wash" (Gossard, Ament, McCready, Krusen, Vedder) – 3:35
Previously Unreleased
"Dirty Frank" (Vedder, Gossard, Ament, McCready, Dave Abbruzzese) – 5:39
Previously Unreleased


=== 7" Vinyl Singel (UK and The Netherlands) ===
"Alive" (Vedder, Gossard) – 5:40
"Once" (Vedder, Gossard) – 3:51


=== 12" Vinyl Singel (The Netherlands) ===
"Alive" (Vedder, Gossard) – 5:40
"Once" (Vedder, Gossard) – 3:51
"Wash" (Gossard, Ament, McCready, Krusen, Vedder) – 3:34
Previously Unreleased


=== Kasset Singel (UK og Netherlands) ===
"Alive" (Vedder, Gossard) – 5:40
"Once" (Vedder, Gossard) – 3:51


=== Kasset Singlel (Australia) ===
"Alive" (Vedder, Gossard) – 5:40
"Once" (Vedder, Gossard) – 3:51
"Wash" (Gossard, Ament, McCready, Krusen, Vedder) – 3:34
Previously Unreleased


== Referanser ==
Dendra

Dendra (gresk: Δενδρά) er et arkeologisk funnsted i Hellas som ligger i utkanten av landsbyen med samme navn som tilhører kommunen Midea i Argolida i periferien Peloponnes. Det ligger rundt seks km øst for byen Argos.

Det arkeologiske stedet har en historie som strekker seg tilbake til tidlig bronsealder og er betydningsfull for den bronsealdergravstedet som ble utgravd av den svenske arkeologen Axel W. Persson fra 1926. Persson undersøkte uberørte tholosgraver og mange mykenske kammergraver, antagelig tilhørende de herskende klasser som hadde sine boliger i den nærliggende borgen i Midea. Dette grunnet at beboerne av akropolis i Midea og nekropolis i Dendra hadde en forbindelse grunnet den korte avstanden mellom de to stedene.
Allerede i løpet av den første utgravningssesongen kunne Persson konkludere med at Midea var en befestet mykensk borg. I 1939 ble forsvarsmuren avdekket. Perssons resultater ble publisert i to utgivelser, 1931 og 1943 (se litteraturlisten). Den andre verdenskrig satte en stopper for hans videre arbeid. Isteden ble det Paul Åström som fortsatte de svenske arkeologiarbeidet ved Dendra og Midea, og i 1960 ble fortsatt arbeid utført under felles svensk-gresk ledelse. Disse aktivitetene ble publisert i 1977 og 1983. 
Påfølgende utgravninger, som begynte etter delvis vellykte forsøk på å plyndre de graver som ennå ikke var utgravde, avdekket unike og utsøkte dendrarustninger av bronse. Disse er i dag bevart og utstilt i det arkeologiske museum i den nærliggende byen Nafplio. Ytterligere utgravninger senere har avdekket gravhaug fra bronsealderen hester som gravgods.
Sør for landsbyen står det 270 meter høye fjellet Midea hvor tyske arkeologer i 1907 gjorde undersøkelser. Svensk arkeologi er fortsatt forpliktet i Dendra, og et av målene er å dokumentere arkeologiske bevis fra tidlig forhistorisk bosetning (se artikkel fra Det svenske institutt i Athen i Eksterne lenker).


== Litteratur ==
Crew, P. Mack; Bury, J.B.; Edwards, I.E.S.; Gadd, C.J.; Boardman, John & Hammond, N.G.L. (1975): The Cambridge Ancient History: c.1800-1380 B.C, bind II, pt. 2: c.1380-1000 B.C. Cambridge University Press. ISBN 0-521-08691-4
Hurwit. Jeffrey (Oktober 1979): «The Dendra Octopus Cup and the Problem of Style in the Fifteenth Century Aegean» i: American Journal of Archaeology, Vol. 83, No. 4, s. 413-426
Persson, Axel W. (1931): The Royal Tombs at Dendra near Midea. Skrifter Utgivna av Kungl. Humanistika Vetenskapssam-fundet i Lund, xv.) Lund: Gleerup (London Milford).
Persson, Axel W. (1943): New Tombs at Dendra Near Midea, Lund
Voutsaki, Sofia: Social and Political Processes in the Mycenaean Argolid: The Evidence from the Mortuary Practices (PDF)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Dendra – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
«Dendra and Midea in the Argolid», Det svenske institutt i Athen
World Wide Suicide

World Wide Suicide er den første singlen fra Pearl Jam sitt comeback-album Pearl Jam. Singlen klarte seg kjempebra og er den første singlen på 8 år som har klart og komme på 1.-plass på Modern Rock Tracks og på de 8 årene hadde ikke Pearl Jam en eneste singel som ikke kom på 1.-plass.
Sangen er en anti krigs sang mot krigen i Irak og den amerikanske regjeringen under George W. Bush.


== Format og sporliste ==


=== Digital Download ===
"World Wide Suicide" (Eddie Vedder) – 3:29
"Unemployable" (Matt Cameron, Mike McCready, Vedder) – 3:04
G-Eclipse

g-Eclipse er en integrert open-source programvareplattform basert på Eclipse for Grid brukere, operatører og utviklere.
Ved og bygge på Eclipse programvareutvidelse arkitektur, g-Eclipse utvider basis funksjonaliteten og visuelle grensesnitt fra Eclipse til å støtte spesifikke programvareutvidelser som tillater brukerne tilgang til eksisterende Grid infrastrukturer. g-Eclipse støtter funksjonalitet for Grid jobb utplassering, Grid mannagement, and Grid applikasjons utvikling.
Utvidelses punkter er tilgjengelig for å tillate Eclipse utviklere til og utvide funksjonaliteten til g-Eclipse.
I tillegg til og vœre et åpenkildekode Eclipse Foundation prosjekt, er g-Eclipse utviklet aktivt av konsortiet som består av Forschungszentrum Karlsruhe, Poznań Supercomputing and Networking Center, Johannes Kepler Universitetet i Linz, Universitet på Kypros, Innoopract Gmbh (Germany), University of Reading, IT Innovation Centre (University of Southampton) og NEC Laboratories Europe. g-Eclipse konsortiet er støttet av det sjette EU rammeverkprogramm.


== Funksjoner ==
g-Eclipse støtter tre forskjellige Eclipse Plattform Perspektiver:

Bruker Perspektiv – Grid brukere har begrenset kjennskap til Grid teknologi. Bruker Perspektivet har som mål å tillate brukerne og eksekvere en applikasjon på en Grid, overvåke fremgangen av eksekveringen og håndtere deres data filer på en Grid infrastruktur.
Operatør Perspektivet – Grid infrastruktur operatører har detaljert kjennskap til Grid infrastrukturer. Operatør Perspektivet støtter funksjonalitet for Grid operatører med å drifte deres lokale resurser i tillegg til resurser som tilhører den Virtuelle Organisasjonen som de er en del av.
Utviker Perspektivet – Grid applikasjon utviklere er eksperter i applikasjon utvikling, men det er ikke forventet at de er eksperter i Grid teknologier eller Grid infrastrukturer. De er eksperter i programmerings språk, ikke i Grid infrastrukturer teknologier. Utviker Perspektivet har som mål å støtte applikasjons utviklere med passende verktøy for program utvikling (via JDT/CDT etc.), avlusing og utplassering.


== Støttet mellomvare ==
Designet med en modell som er mellomvare uavhengig, støtte for spesifikke Grid mellomvare er implementert ved å følge g-Eclipse modellen. For tiden støtter g-Eclipse og GRIA mellomvare gLite, som har programvareutvidelse for Virtuelle Organisasjoner håndtering, jobb og fil håndtering, infrastruktur og applikasjon overvåking, applikasjon utplassering, data visualisering og arbeidsflyt design. Tilleggs støtte for tilgang til data skyer er tilgjengelig for Amazon's Elastic Compute Cloud og Simple Storage Service.


== Referanser ==
«IST Project fact sheet about g-Eclipse». Besøkt 22. januar 2008. 


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Hjemmesykepleie

Hjemmesykepleie er en tjeneste som yter sykepleie for pasienter i eget hjem. Tjenesten drives i Norge av kommunene som del av primærhelsetjenesten, ofte organisert under Pleie og omsorgstjenesten. Tjenesten ble først opprettet som menighetsøstertjeneste av kirken, men er siden blitt et kommunalt ansvar. Ofte organiseres hjemmesykepleie sammen med hjemmehjelpsordningen. 
Personer med spesielle hjelpebehov og med behov for stell av sår, administrering av medikamenter for eksempel på smertepumpe og med komplisert behandling for spesielle sykdommer, kan bo hjemme lenge ved hjelp av hjemmesykepleie. Slik reduseres behovet for sykehjemsplasser. De siste årene er det blitt vanligere å skrive pasienter ut fra sykehusene tidligere i sykdomsforløpet. Noen blir lagt inn på sykehjemmene som mer får preg av enkle sykehus. Hjemmesykepleien får oftere ansvar for avansert sårpleie etter omfattende inngrep. 
Hjemmesykepleien bemannes både med sykepleiere, vernepleiere og hjelpepleiere. For noen tunge og/eller ressurskrevende pasienter reiser to pleiere sammen i besøk, selv om det er mest vanlig at de reiser ut alene i besøk. 
Vaktordninger gjør tjenesten døgnkontinuerlig. Det er vanlig at eldrealarmer, utplassert hos brukerne, varsler en sentral som igjen kontakter hjemmesykepleier på vakt. Eldrealarmen gir en trygghet for at en pleietrengende som faller og ikke kommer opp, kan tilkalle hjelp uten å komme seg til telefonen.
Det er vanlig at hjemmesykepleieren er utstyrt med mobiltelefon med hjemmesykepleiedistriktets vaktnummer.
Adam Johnson

Adam Johnson (født 14. juli 1987 i Sunderland i England) er en britisk fotballspiller og domfelt seksuell overgriper. Han er uten klubb.Foretrukket posisjon er venstre ving. Han startet sin seniorkarriere i Middlesbrough FC, har også vært på utlån hos Leeds United FC og Notts County FC. Senere har han spilt for Manchester City FC og Sunderland AFC. Hans kontrakt hos Sunderland ble terminert 11. februar 2016 etter at han innrømmet i retten å ha kysset en 15-årig jente, samt seksuelle tilnærmelser over internett. 24. mars 2016 ble han dømt til seks års fengselsstraff.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Adam Johnson (footballer) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Adam Johnson – Olympedia 
(en) Adam Johnson – UEFA 
(fr) Adam Johnson – LÉquipe 
(en) Adam Johnson – Transfermarkt 
(en) Adam Johnson – national-football-teams.com 
(en) Adam Johnson – WorldFootball.net 
(en) Adam Johnson – Soccerbase.com 
(en) Adam Johnson – FootballDatabase.eu 
(en) Adam Johnson – Soccerway 
(en) Adam Johnson – EU-Football.info
Nicolay Wolf

Jacob Wilhelm Nicolay Wolf (født 3. desember 1824 i København, død 7. februar 1875 i Kristiania) var en dansk-norsk skuespiller og operasanger. Han debuterte på Christiania Theater i 1852 og var ansatt der frem til 1874.Wolf var gift med Lucie Wolf.


== Referanser ==
Blått ordensbånd

Blått ordensbånd (Catocala fraxini) er en sommerfugl som tilhører familien praktfly (Erebidae). Den er det største nattflyet i Norge, med et vingespenn på opptil 93 mm. Arten finnes på Sørlandet og den sørlige delen av Østlandet, det er også noen få funn fra Vestlandet.


== Utseende ==
Et stort (vingespenn 82 – 93 mm), grått nattfly med store, brede vinger. Den kan ikke forveksles med noen annen europeisk art. Antennene er trådformede, kroppen kledt med grå hår. Forvingen er gråspraglete, med to lyse siksak-tverrbånd som avgrenser et V-formet midtfelt. Midt i dette feltet sitter en rund, hvit flekk. Begge vingepar er kantet med hvite hårfrynser. Bakvingen er svart, med et jevnbredt, jevnt krummet, blekblått tverrbånd. Larven er brun, lang og tynn, knudrete og ligner en tørr kvist.


== Levevis ==
Blått ordensbånd lever i løvskog, blandingsskog og skogbryn der det vokser osp (Populus tremula), som er larvenes næringsplante (ikke ask slik artsnavnet fraxini skulle tyde på). De voksne sommerfuglene fly om natten i august – september, og kommer gjerne til lys og sukkeråte. Eggene overvintrer før de klekkes. De norske bestandene av denne arten svinger sterkt med sommerværet, og arten kan forsvinne fra store områder etter en våt og kald sommer, men den ser ut til å ha stor evne til å rekolonisere områdene i varmere somre.


== Utbredelse ==
Arten finnes i det meste av Europa, videre østover til Japan. I Norge er den relativt vanlig på Sørlandet og den sørlige delen av Østlandet. Det finnes også spredte funn fra Vestlandet, men det er lite trolig at det finnes stabile bestander her. Et enkeltstående funn fra Tromsø skyldes trolig transport med mennesker. 


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Blått ordensbånd [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) blått ordensbånd i Encyclopedia of Life 
(en) blått ordensbånd i Global Biodiversity Information Facility 
(no) blått ordensbånd hos Artsdatabanken 
(sv) blått ordensbånd hos Dyntaxa 
(en) blått ordensbånd hos Fauna Europaea 
(en) blått ordensbånd hos NCBI 
(en) Kategori:Catocala fraxini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Catocala fraxini – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Catocala fraxini – detaljert informasjon på Wikispecies
Compagnies républicaines de sécurité

Compagnies républicaines de sécurité (CRS) er det franske opprørspolitiet. CRS er en del av Police nationale. CRS ble opprettet i 1944, men ble reorganisert i 1948.


== CRS-områder ==
Opprette sikkerhet på motorveien
Redningsoperasjoner på strender
Opprette sikkerhet under demonstrasjoner
Redningsoperasjoner i fjelleneCRS bor i militærlignende brakker.


== Forskjellen mellom CRS og Gendarmes Mobiles ==
De to enhetene som har ansvar under opprørssituasjoner veksles ofte med hverandre. Forskjeller mellom disse enhetene er blant annet:
CRS bruker en mørkeblå uniform, mens Gendarmes Mobiles bruker svarte.
CRS bruker et stort merke på høyre side av brystet (lignende en klubblogo på f. eks. en fotballdrakt).
CRS bruker svarte hjelmer med gule striper, mens Gendarmes Mobiles har blå striper.


== Utstyr ==
CRS er i opprørssituasjoner utstyrt med kraftig beskyttelse rundt beina, skuldrene og ryggen. CRS er bevæpnet med pistol og bruker ofte tåregass hvis det skulle bli nødvendig. Hjelmene er festet et sted rundt hoftene og tas kun på hvis det skulle oppstå konfrontasjoner.


== Eksempler på situasjoner ==
CRS har blant annet vært koblet inn under de voldsomme gatekampene i Paris de seneste årene. Den franske fotballklubben Paris Saint-Germain FC har en del fotballpøbler, også kjent som hooligans og derfor er CRS til stede på hovedstadslagets hjemmekamper.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Compagnie républicaine de sécurité – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Større eikeordensbånd

Større eikeordensbånd (Catocala sponsa) er en sommerfugl som tilhører familien praktfly (Erebidae). Denne store arten er bare funnet én gang i Norge, i Oslo i 1997. Det er usikkert om det finnes en norsk bestand eller om eksemplaret som ble funnet hadde fløyet inn fra Sverige.


== Utseende ==
Et ganske stort (vingespenn 62 – 70 mm) nattfly med store, brede vinger, bakvingene er hovedsakelig røde. Det ligner sterkt på pileordensbånd (Catocala nupta), men skiller seg fra dette på at det indre tverrbåndet på bakvingen har to knekker. C. nupta har bare en knekk, mens arten mindre eikeordensbånd Catocala promissa, som foreløpig ikke er funnet i Norge, har dette båndet jevnt krummet uten noen knekk. Antennene er trådformede. Kroppen er kledt med gråbrune hår. Forvingen er gråbrunt spraglete, rundt midten med to runde, lysgrå flekker under hverandre. Bakvingen er rød med bred, svart ytterkant, innenfor denne med et smalt, svart tverrbånd som har to knekker (to utvendige vinkler). Larven er lang og slank, brun, og ligner sterkt på en tørr kvist.


== Levevis ==
Større eikeordensbånd lever i løvskoger med innslag av eik (Quercus spp.), som er larvenes næringsplante. De voksne sommerfuglene flyr i juli – september og kommer gjerne til lys eller sukkeråte.


== Utbredelse ==
Arten finnes i Nord-Afrika, og over det meste av Europa bortsett fra de nordligste delene, østover til Kaukasus. Den er bare funnet én gang i Norge, i Oslo i 1997, det er usikkert om dette funnet representerer en norsk bestand av arten eller om den hadde fløyet inn fra Sverige, der de nærmeste kjente bestandene finnes. Også her er arten sjelden, men den er funnet i de fleste distrikter nord til Gästrikland.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Rødt eikeordensbånd [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Nordk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) rødt eikeordensbånd i Encyclopedia of Life 
(en) rødt eikeordensbånd i Global Biodiversity Information Facility 
(no) rødt eikeordensbånd hos Artsdatabanken 
(sv) rødt eikeordensbånd hos Dyntaxa 
(en) rødt eikeordensbånd hos Fauna Europaea 
(en) rødt eikeordensbånd hos NCBI 
(en) Kategori:Catocala sponsa – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Catocala sponsa – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Catocala sponsa – detaljert informasjon på Wikispecies
Engvikkefly

Engvikkefly (Lygephila pastinum) er en sommerfugl som tilhører familien praktfly (Erebidae). Vikkeflyene kjennes lett på fargen: de er lysbrune med svart hode og "krage".


== Utseende ==

Et middelsstort til ganske stort (vingespenn 35 – 42 mm), forholdsvis slankt nattfly. Kroppen og forvingene er lysgrå, med en brunsvart "krage" og spredte, korte, mørke tverrstreker på vingene. Vingeårene er samme farge som resten av vingen. Forvingen har en trekantet, svart flekk litt foran midten og en rekke av små, svarte flekker langs ytterkanten. Bakvingen er hvit.


== Levevis ==
Larvene lever på fuglevikke (Vicia cracca). De overvintrer som larver. De voksne sommerfuglene kan påtreffes fra juni til august.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa og videre østover til Japan. I Norge er den vanlig på Østlandet og Sørlandet, den er funnet noen steder i indre fjordstrøk på Vestlandet og i Lierne i Nord-Trøndelag.


== Referanser ==


== Kilder ==
Norges sommerfugler – Vanlig vikkefly [1]
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) vanlig vikkefly i Encyclopedia of Life 
(en) vanlig vikkefly i Global Biodiversity Information Facility 
(no) vanlig vikkefly hos Artsdatabanken 
(sv) vanlig vikkefly hos Dyntaxa 
(en) vanlig vikkefly hos Fauna Europaea 
(en) vanlig vikkefly hos NCBI 
(en) Kategori:Lygephila pastinum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lygephila pastinum – detaljert informasjon på Wikispecies