jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Vitenskapsåret 1837

Vitenskapsåret 1837 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1837.


== Hendelser ==
Friedrich Wilhelm August Argelander publiserer en undersøkelse av solens bevegelse i rommet.
Friedrich Georg Wilhelm von Struve publiserer Stellarum Duplicium Mensurae Micrometricae.
Louis Agassiz formulerer teorien om istiden.
Johann Peter Gustav Lejeune Dirichlet formulerer den moderne definisjonen på en funksjon.
Bernard Bolzano publiserer Wissenschaftslehre.
Simeon Poisson publiserer forelesninger om sannsynlighet og beslutningsteori.
Samuel Morse viser fram sin telegraf for den amerikanske kongressen.
Thomas Davenport patenterer en elektrisk motor.
William Crompton patenterer en type vevstol.
William Cooke og Charles Wheatstone patenterer en elektromagnetisk telegraf.
Isambard Kingdom Brunels dampfartøy, SS Great Western, blir sjøsatt.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen
Antoine César Becquerel, fransk fysiker.
John Frederic Daniell, britisk kjemiker og fysiker.
Wollastonmedaljen
Proby Thomas Cautley, britisk ingeniør og paleontolog.
Hugh Falconer, skotsk botaniker og paleontolog.


== Fødsler ==
16. januar – Ellen Russell Emerson, etnolog (død 1907)
17. januar – François Lenormant, fransk assyriolog og numismatiker (død 1883)
19. januar – William Williams Keen, amerikansk lege (hjernekirurg) (død 1932)
23. mars – Richard Anthony Proctor, britisk astronom (død 1888)
7. mars - Henry Draper, amerikansk lege, astronom (død 1882)
21. mars – Theodore Gill, amerikansk zoolog (iktyolog) (død 1914)
3. april – John Burroughs, amerikansk biolog (død 1921)
20. april – Georg Ossian Sars, norsk marinbiolog og havforsker (død 1927)
26. mai – Washington Roebling, amerikansk broingeniør (død 1926)
8. september – Raphael Pumpelly, amerikansk geolog og oppdagelsesreisende  (død 1923)
4. november - James Douglas, metallurg (død 1918)
14. november – Lucas Barrett, britisk biolog og geolog (død 1862)
23. november – Johannes Diderik van der Waals, nederlandsk fysiker (død 1923)
28. november – John Wesley Hyatt, amerikansk oppfinner (død 1920)


== Dødsfall ==
16. februar - Gottfried Reinhold Treviranus, tysk biolog og talsmann for Lamarckisme (født 1776).
Vitenskapsåret 1856

Vitenskapsåret 1856 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1856.


== Hendelser ==
Den danske astronomen Theodor Brorsen oppdager NGC 6539, en kulehop i stjernebildet Slangen.
Gregor Mendel innleder forskning innen genetikk.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Henri Milne-Edwards, fransk zoolog
Rumfordmedaljen: Louis Pasteur, fransk kjemiker.
Wollastonmedaljen: William Edmond Logan, canadisk geolog


== Fødsler ==
6. mai - Robert Peary, amerikansk polarforsker (død 1920).
10. juli - Nikola Tesla, serbisk-amerikansk fysiker og oppfinner (død 1943).


== Dødsfall ==
9. juli - Amedeo Avogadro, italiensk kjemiker (født 1776).
24. august - William Buckland, britisk geolog og paleontolog (født 1784).
Vitenskapsåret 1832

Vitenskapsåret 1832 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1832.


== Hendelser ==
Évariste Galois legger fram generelle vilkår for løsbarheten av algebraiske ligninger.
Peter Dirichlet beviser Fermats siste teorem for n = 14.
Michael Faraday formulerer lover for elektrolyse.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen
Michael Faraday, britisk fysiker og kjemiker.
Simeon Poisson, fransk matematiker og professor i mekanikk.
Rumfordmedaljen: John Frederick Daniell, britisk kjemiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: Ble ikke utdelt.


== Fødsler ==
17. juni - William Crookes, britisk kjemiker og fysiker (død 1919).
16. august - Wilhelm Wundt, tysk fysiolog og psykolog (død 1920).
12. desember - Ludwig Sylow, norsk matematiker (død 1918).


== Dødsfall ==
13. mai - Georges Cuvier, fransk zoolog og paleontolog (født 1769)
31. mai - Évariste Galois, fransk matematiker (født 1811)
23. august - Johann Georg Wagler, tysk zoolog (født 1800)
24. august - Nicolas Léonard Sadi Carnot, fransk fysiker (født 1796)
2. september - Franz Xaver von Zach, tysk astronom (født 1754)


== Se også ==
Sunderfundigheter

Sunderfundigheter er et album gitt ut av Øystein Sunde i september 1973. Albumet ble utgitt kun i Sverige og inneholdt svenskspråklige versjoner av sanger fra Sundes to første norske album, 1001 fnatt og Det året det var så bratt, samt en svensksprålig versjon av sangen Hvis Glomma var whisky. De svenske tekstene ble skrevet av den svenske sportskommentatoren Åke Strömmer.


== Sporliste ==
Side 1:

«Det året det luta mot»
«Super-SS-Rally-GT-Hardtop-Sprint-Coupé»
«Fender-slåtten»
«Om dina öron hänger ned»
«Andtäpp-Anna»
«Sigurd Jorsalfar»Side 2:

«Om Nissan var whisky»
«Sexti om da'n»
«400 meter häck»
«Jag har kollat inn en liten stripteaseböna»
«Flickan från konfektionsfabriken»
«Tio dygn ute och ledig två»


== Utgaver ==
Philips - LP, kassett utgitt 1973


== Referanser ==
Hurtbuller i hvit saus

Hurtbuller i hvit saus er et album gitt ut i Sverige av Øystein Sunde i 1975.


== Sporliste ==
Side 1:

«Hvis dine ører henger ned»
«Super-SS-Rally-GT-Fastback-Hardtop-Sprint»
«Piken fra konfeksjonsfabrikken»
«Hvis Glomma var whisky»
«Andpust-Olga»
«Plukke, plukke, plukke»
«To igjen»Side 2:

«Hei, Henry Ford»
«Danse vals med deg»
«Jag har den äran»
«Fire melk og Dagbla' for i går»
«Fender-slåtten»
«Nå er cupfinalen over»
«Jeg ble full og gikk glipp av hele greia» («I Got Stoned and I Missed It» av Shel Silverstein)
Bor (redskap)

Bor er et redskap for å lage runde hull i trevirke, metall, plast, stein og andre faste materialer. Ordet bor kommer fra norrønt borr, men skrives med én r, både på bokmål og nynorsk.


== Boring i tre ==

Trebor som brukes i en manuell borvinde eller boremaskin er vanligvis utformet som en skrue som ender i to horisontale og to vertikale kniver. De vertikale skjærer langs kanten av hullet, mens de horisontale skjærer løs det som skal fjernes. Nedenfor disse stikker det frem en liten, konisk skrue som ender i en spiss. Den sørger for presis plassering av hullets midtpunkt, og at boret blir trukket innover i treverket. Flisene blir transportert ut av hullet av skruen.
Boret er opprinnelig konstruert for at en håndverker skulle klare å bore med håndkraft. men er også i bruk i maskiner til trearbeid. Bordiameteren ble i Norge tidligere oppgitt i tommer, i likhet med hva som var gjengs for trelast og spiker. Målesystemet er nå omlagt til metriske enheter. Kjeftene på gamle borvinder var laget slik at de grep rundt enden av borskaftet, der tverrsnittet var firkantet. Gamle bor kan derfor ikke brukes i det samme utstyret som nyere bor med rundt skaft. På lave omdreininger er faren for varmgang minimal, også ved bruk av boremaskin.


== Referanser ==


== Se også ==
Navar, også kalt tømmermannsbor eller spikerbor


== Eksterne lenker ==
(en) Drill bits – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Drill bit – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Tronåsen

Tronåsen ligger mellom elva og stedet Sira i Flekkefjord kommune og Tronvik ved Lundevatnet i Lund kommune. Veien over Tronåsen er en del av den gamle Vestlandske hovedvei mellom Kristiansand og Stavanger, som var den første vegen for hjulgående kjøretøy mellom Stavanger, via Kristiansand til Christiania (Oslo). Den sto ferdig i 1844, etter å ha vært under arbeid siden 1791. 
Veien erstattet en gammel ridevei fra førreformatorisk tid. Den ble brukt til postvei på 1600-tallet. 


== Bratt vei med Norges eldste hengebru ==
Oppstigningen fra vest var i sin tid en av landets bratteste stigninger for riksveier (1:3 – 1:4), tross flere skarpe vendesvinger (serpentiner) – 8 på Rogalandsiden og 3 på Vest-Agdersiden. Mange biler måtte rygge opp, siden motoren ble for svak og reversen hadde mest fordelaktig utveksling. Det er et stykke mellom møteplassene, så de som kom nedforbakke risikerte også å måtte rygge en sving eller to. 
Bakke bru og Bakkekleiva bru er to bruer der veien passerer elva Sira og disse er begynnelsen på veien over Tronåsen østfra. Bakkekleiva bru er ei steinhvelvbru med en total lengde på 13 m.  Bakke bru er landets eldste hengebru, og bygd med engelske forbilder. 
Nær veiens høyeste punkt passeres fylkesgrensa mellom Rogaland og Agder. Her står det også en amtsgrensetavle i støpejern fra 1849, som viser at dette var grensen mellom Stavanger Amt og Lister og Mandals Amt. 
Veien var i ordinær bruk inntil 1948; etter at jernbanen tok i bruk Tronåstunnelen i 1945 fikk veivesenet overta jernbanesporet langs Lundevannet som veitrasé, og den brukes fremdeles av dagens E39. Veien over Tronåsen ble brukt som midlertidig omkjøringsveg 1973-1975.


== Fredet veiopplevelse ==
Veien over Tronåsen ble etterhvert stengt det meste av året, på grunn av dårlig vedlikehold og økende rasfare. I de senere år er den blitt utbedret, og er tidvis åpen for sommertrafikk med mindre biler. Den er altså stengt om vinteren. Det er forbudt med campingvogn, tilhengere og lignende under kjøring på veien. 
Veien var i sin tid brukt som trase for Rally Monte Carlo med start i Stavanger.   Det arrangeres veteranbilløp hvert femte år der Tronåsen er en del av løypa. Neste gang er i 2021. 
Bakke bru ble fredet allerede i 1959. Veien er fredet etter lov om kulturminner. Strekningen er skiltet som severdighet og kan kjøres på eget ansvar når bommen er åpen. Det bratteste partiet er enveiskjørt vestfra (fra Moi).


== Referanser ==
Gospel Plow

«Gospel Plow» (også kjent som «Hold On») er en tradisjonell amerikansk folkesang. Den er oppført i Roud Folk Song Index, nummer 10075. Tittelen er bibelsk, basert på Lukas 9:62.


== Bob Dylan-versjon ==
Bob Dylan spilte inn en versjon av sangen til debutalbumet sitt, Bob Dylan. Den ble spilt inn i november 1961, mens albumet ble utgitt 19. mars 1962. Dette er den åttende sangen på albumet.


== Andre innspillinger ==
Duke Ellington på Newport Jazz Festival (1958)
The Folksmiths, inkludert Joe Hickerson  We've Got Some Singing To Do 1958
Odetta – Odetta at Carnegie Hall 1961
Peggy Lee – 2 Shows Nightly 1968
Screaming Trees – Dust 1996
Old Crow Medicine Show – Greetings from WAWA – 2000
The Hackensaw Boys – Look Out – 2007
Three Tall Pines – Short While Ago – 200?


== Publiserte versjoner ==
Alan Lomax og John A. Lomax Our Singing Country 1941  pp44-45


== Se også ==
Keep Your Eyes on the Prize
Strandkryp

Strandkryp (Lysimachia maritima, synonym: Glaux maritima) er en flerårig plante i nøkleblomfamilien.
Blomstene er blekrøde og mangler kronblad - begerbladene er femtallig. De sitter i bladhjørnene. Planten blomstrer fra juni til august - den kan bli 3 til 15 cm høy. Frukten er en kulerund kapsel og sprekker i fem deler når den er moden. Frukten spres ofte med havstrømmene. Planten har tykke blågrønne blader som har evne til å ta til seg saltvann. Den har rotslående utløpere.
Strandkryp finnes langs kysten over hele landet, men er mindre vanlig i Nord-Norge - her er et utbredelseskart [1].


== Systematisk navn ==
Strandkryp ble gitt navnet Glaux maritima av Linné i Species plantarum. Dette har vært det latinske navnet inntil ganske nylig da arten ble foreslått flyttet til fredløsslekten sammen med flere andre arter fra andre slekter.. Denne nye kombinasjonen har raskt blitt tatt i bruk av Artsdatabanken . Imidlertid har man ikke foretatt flyttinga av fredløsslekta til familien Myrsinaceae (fredløsfamilien) som flere forfattere har foreslått, men heller akseptert APG_III sammenslåing av begge disse familiene (nøkleblomfamilien og fredløsfamilien). 


== Bilder ==

		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Strandkryp i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Strandkryp hos Artsdatabanken 
(sv) Strandkryp hos Dyntaxa 
(en) Strandkryp hos ITIS 
(en) Strandkryp hos NCBI 
(en) Strandkryp hos The International Plant Names Index 
(en) Strandkryp hos Tropicos 
(en) Kategori:Lysimachia maritima – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lysimachia maritima – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lysimachia maritima – detaljert informasjon på Wikispecies
See That My Grave Is Kept Clean

«See That My Grave Is Kept Clean» er en klassisk blueslåt skrevet av Blind Lemon Jefferson. Sangen ble senere covret av Bob Dylan, på hans debutalbum, Bob Dylan. Han kom til å spille inn sangen enda en gang, denne gangen med The Band under The Basement Tapes-årene senere.
Andre artister som har covret låta er blant annet B. B. King, Lightnin' Hopkins (som "One Kind Favor"), Canned Heat, the Grateful Dead, Mike Bloomfield, Keiji Haino, Diamanda Galás, Meindert Talma & the Negroes, Lou Reed, Furry Lewis, Chrome Cranks, the Dream Syndicate, Dave Van Ronk, Mavis Staples og Thelonious Monster.  Det britiske bandet Half Man Half Biscuit spilte inn en litt anderledes versjon av sangen, denne het «See That My Bike's Kept Clean», og ble utgitt på albumet Voyage to the Bottom of the Road, fra 1997.


== Teksten ==
Well there's one kind of favor I'll ask for you
Well there's one kind of favor I'll ask for you
There's just one kind of favor I'll ask for you
You can see that my grave is kept clean
And there's two white horses following me
And there's two white horses following me
I got two white horses following me
Waiting on my burying ground
Did you ever hear that coffin sound
Did you ever hear that coffin sound
Did you ever hear that coffin sound
Means another poor boy is under the ground
Did you ever hear them church bells toll
Did you ever hear them church bells toll
Did you ever hear them church bells toll
Means another poor boy is dead and gone
And my heart stopped beating and my hands turned cold
And my heart stopped beating and my hands turned cold
And my heart stopped beating and my hands turned cold
And I believe what the father told
And there's one last favor I'll ask for you
And there's one last favor I'll ask for you
And just one last favor I'll ask for you
You can see that my grave is kept clean
Bob Dylan’s Dream

«Bob Dylan's Dream» er en sang skrevet av Bob Dylan i 1962. Det ble utgitt på albumet The Freewheelin' Bob Dylan, i 1963. 
Sangen ble skrevet om tidene Bob brukte i en leilighet i Macdougal Street, eid av komiker Hugh Romney (A.K.A. Wavy Gravy), sommeren 1961.  Dylan møtte Romney etter å ha spilt et show på The Gaslight Cafe, hvor Romney jobbet som underholdningsleder.
Melodien og deler av teksten er basert rundt en tradisjonell ballade, «Lady Franklin's Lament», som igjen er satt til den tradisjonelle Irske melodien, Cailín Óg a Stór.
Tittelen dukket opp på omslaget til Rolling Stones-albumet Beggar's Banquet.


== Cover-versjoner ==
Peter, Paul and Mary på Album 1700 1967
Judy Collins på Judy Sings Dylan...Just Like a Woman 1993
Phil Carmen på Bob Dylan's Dream 1996
Kinky Friedman på Classic Snatches from Europe 2003


== Eksterne lenker ==
Teksten
Song X

Song X er et studioalbum av Pat Metheny og Ornette Coleman utgitt i 1986. Frijazzalbumet er Methenys første utgivelse med Geffen Records og ble spilt inn i desember 1985 i New York, USA. I kvintetten finner vi, sammen med Metheny på gitar og Coleman på saksofon, Charlie Haden på bass, Jack DeJohnette på slagverk og Denardo Coleman med blant annet perkusjon.
I 2005 ble albumet gitt ut på nytt med oppgradert lydkvalitet (remaster), navngitt Song X:Twentieth Anniversary og inneholder seks nye spor sammen med de originale sangene.


== Sporliste ==


=== Original utgivelse 1986 ===


=== Utgivelsen i 2005 ===
Den nye utgivelsen inneholdt alle de originale sporene og seks nye spor (total lengde: 66:45), alle komponert av Ornette Coleman.


== Medvirkende i bandet ==
Pat Metheny – Gitar og Synclavier
Ornette Coleman – Saksofon og Fiolin
Jack DeJohnette – Slagverk
Charlie Haden – Akustisk bassgitar
Denardo Coleman – Perkusjon og Elektrisk trommesett


== Priser og nominasjoner ==
Song X ble en suksess for både Metheny og Coleman og fikk blant annet høre at utgivelsen var «Record of the Year» av Downbeat.


== Se også ==
Pat Metheny
Pat Methenys diskografi


== Noter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Pat Methenys offisielle hjemmeside
(en) Song X på Discogs 
(en) Song X på MusicBrainz 
(en) Song X på Spotify 
(en) Song X på AllMusic
Skogstjerne

Skogstjerne (Lysimachia europaea, synonym: Trientalis europaea) er en flerårig plante i nøkleblomfamilien som er svært vanlig i skog og hei i hele landet til langt over skoggrensa.


== Beskrivelse ==
Skogstjerne kan bli 5–20 cm, og den har små, skjellaktige blader nederst, og vanlige blader i en krans lenger opp. Bladene er lansettformet og helrandet. Det kan være en eller noen få stjerneformete blomster med langt skaft. De har som regel 7 hvite kronblad. Dette er uvanlig i norsk flora, men det kan også forekomme hos noen av de andre fredløs-artene. Et folkelig navn har vært «sjausysterblom» eller «syvstjerne», så dette har blitt lagt merke til. Blomstene er som oftest hvite, men av og til rosa. Hele planten kan ofte være rødaktig.  Frukten er en kulerund kapsel som er blågrå, og frøene har samme farge. Skogstjerne er vanlig over hele landet og går opp til 1600 m. i Lom. Den trives i all slags jord.


== Systematisk navn ==
Skogstjerne ble gitt navnet Trientalis europaea av Linné i Species plantarum. Dette har vært det latinske navnet inntil ganske nylig da arten ble foreslått flyttet til fredløsslekten sammen med flere andre arter fra andre slekter.. Denne nye kombinasjonen har raskt blitt tatt i bruk av Artsdatabanken . Imidlertid har man ikke foretatt flyttinga av fredløsslekta til familien Myrsinaceae (fredløsfamilien) som flere forfattere har foreslått, men heller akseptert APG_III sammenslåing av begge disse familiene (nøkleblomfamilien og fredløsfamilien).
Slektsnavnet trientalis er et gammelt latinsk ord som angir tallet tre (først om myntenheten as), og som har vært et plantenavn fra middelalderen


== Fylkesblomst ==
Skogstjerne er Innlandets fylkesblomst (vedtatt av fylkestinget 18. juni 2020), og symboliserer at Innlandet er et grønt skogfylke.


== Referanser ==


== Bilder ==

		


== Eksterne lenker ==
(no) Skogstjerne hos Artsdatabanken 
(sv) Skogstjerne hos Dyntaxa 
(en) Skogstjerne hos The International Plant Names Index 
(en) Kategori:Lysimachia europaea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lysimachia europaea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lysimachia europaea – detaljert informasjon på Wikispecies
Anne Gunn Halvorsen

Anne Gunn Søndenaa Halvorsen (født 1984 i Vikedal) er en norsk forfatter, journalist, kommentator og anmelder innen popkultur. I 2017 slapp hun boka Livet og korleis leve det på Samlaget. Fulgt opp av Stress og korleis leve med det i 2019.I 2020 debuterte hun skjønnlitterært med Arvingen, første ungdomsroman i serien Halve kongeriket som Halvorsen skriver sammen med forfatter og journalist Randi Fuglehaug. Arvingen høstet strålende anmeldelser, og vant Uprisen. Det er planlagt totalt åtte bøker i serien, som foreløpig består av Drømmeprinsen (2021), På tronen (2021), Audiens (2022) og Blått blod (2022). I 2021 ble det kjent at strømmetjenesten Netflix har kjøpt rettighetene til Arvingen, og at Per Olav Sørensen har regi på en film basert på boken. Den er titulert Royalteen og hadde global premiere i 2022. 
Høsten 2021 ga Anne Gunn Halvorsen ut boken Ikke vær redd - en overlevelsesguide for unge, en sakprosabok om frykt for ungdom mellom 12-18 år.  
Hun arbeidet tidligere i Dagens Næringsliv som prosjektleder for DN Talent, har vært redaktør for magasinet Dagbladet FREDAG, og for gratismagasinet Spirit.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Anne Gunn Halvorsen på Internet Movie Database
Varahagiri Venkata Giri

Varahagiri Venkata Giri (født 10. august 1894, død 23. juni 1980), kjent som V. V. Giri, var den fjerde presidenten i republikken India fra 24. august 1969 til 23. august 1974. I 1913 dro han til University College i Dublin for å studere til å bli jurist, men han ble utvist fra Irland i 1916 etter at han ble involvert i Sinn Féin-bevegelsen som hadde tilknytning til IRA. 
Han arbeidet som guvernør i de indiske provinsene Uttar Pradesh (1957–1960), Kerala 1960-1965) og Mysore (1965–1967) før han ble valgt som visepresident i India i 1967. Giri ble fungerende president i India i 1969 etter at daværende presidenten Zakir Hussain døde som president. Giri bestemte seg for å kjøre for å kjøre posisjonen som presidentkandidat i det påfølgende valget. Han mottok Indias høyeste sivile dekorasjon Bharat Ratna i 1975. 


== Referanser ==
Muhammad Hidayatullah

Muhammad Hidayatullah (født 17. desember 1905 i Lucknow i India, død 18. september 1992) var den første muslimske justisministeren i India. Han tjenestegjorde som fungerende president i India ved to anledninger og han ble også valgt til visepresident i India.  I 2003 ble Hidayatullah National Law University åpnet til minne om ham i hans fødeby Raipur.
Han ble uteksaminert fra University of Cambridge i 1930 og returnerte deretter tilbake til India for å jobbe som jurist. Han ble utnevnt til høyesterettsjustitiarius i høyesteretten i delstaten Nagpur i 1954. Hidayatullah fungerte som dommer i høyesteretten frem til 1956, og ble senere utnevnt til høyesterettsdommer i Madhya Pradesh High Court i november 1956.
Sarvepalli Radhakrishnan

Sarvepalli Radhakrishnan (født 5. september 1888 i Thiruttani, død 17. april 1975 i Chennai) var en indisk filosof og politiker. Han var den første visepresidenten i India mellom 1952 og 1962 og den andre presidenten i India fra 1962 til 1967. 
Radhakrishnan var ambassadør for India i Sovjetunionen fra 1949 til 1952. Han ble valgt til den første indiske visepresidenten i 1952. Han ble valgt som den andre presidenten i India i 1962 og gikk av i 1967. 
Radhakrishnan ble tildelt den sivile utmerkelsen Bharat Ratna i 1954. Fødselsdagen hans feires i India som Lærernes dag den 5. september. Radhakrishnan ble i 1954 utnevnt til den tyske ordenen Pour le Mérite für Wissenschaften und Künste.
Radhakrishnan var gift med Sivakamu som var en fjern kusine av ham i 1904 da han var 16 år gammel. Bruden hans var da bare 10 år gammel. Ekteskapet var et tradisjonelt indisk arrangert ekteskap. I 1956 døde hans kone Sivakamamma etter at de hadde vært gift i over 51 år. De hadde fem døtre og en sønn sammen. 


== Referanser ==
Rajendra Prasad

Rajendra Prasad (født 3. desember 1884, død 28. februar 1963) var den første presidenten i Republikken India. Han var uavhengighetsaktivist og arbeidet som leder av Kongresspartiet.
Etter at India ble republikk i 1950 ble han valgt til president i India. Som første president var han selvstendig og han var uvillig til å la statsministeren eller partiet å tilrive seg hans konstitusjonelle privilegier. Han ble etter at presidentperioden han var over tildelt Bharat Ratna, som er landets høyeste sivile utmerkelser.


== Referanser ==
DanmarkDenmark

DanmarkDenmark er Nephews sjette album og fjerde studioalbum. Albumet ble sluppet på den danske grunnlovsdagen, 5. juni 2009. Første single fra albumet var låten «007 Is Also Gonna Die».


== Sporliste ==
«D.T.A.P.»
«007 Is Also Gonna Die»
«Police Bells & Church Sirens»
«Sov For Satan Mand»
«Danmark Man dark»
«Gong Gong»
«Det Her Sker Bare Ikk'»
«Va Fangool!»
«Descendants of King Canute»
«Focus on the Sound»
«New Year's Morning»
«Hurra»


== Eksterne lenker ==
(en) DanmarkDenmark på Discogs 
(en) DanmarkDenmark på MusicBrainz 
(en) DanmarkDenmark på Spotify 
(en) DanmarkDenmark på AllMusic
Roskilde 07.07.07

Roskilde 07.07.07 er Nephews femte album og andre livealbum. Albumet ble innspilt 7. juli 2007 på Roskilde-festivalen, og gitt ut på dagen fire måneder senere.


== Sporliste ==
«Bazooka» – 9:33
«Science Fiction & Familien» – 4:53
«Superliga» – 3:48
«First Blood Harddisc» – 5:26
«Blå & Black» – 3:49
«Movie Klip» – 4:49
«USA DSB» – 4:06
«T-Kryds» – 6:55
«Igen & Igen &» – 5:54
«Mexico Ligger I Spanien» – 5:12
«Worst/Best Case Scenario» – 8:13
«Hospital» (feat. L.O.C.) – 5:25
«En Wannabe Darth Vader» – 6:10
«The Way I Are» (Nephew Remix) – 3:48


== Kilder ==
(en)  Roskilde 07.07.07 hos AllMusic. Hentet 2016-01-20.


== Eksterne lenker ==
(en) 07.07.07 på Discogs 
(en) 07.07.07 på MusicBrainz 
(en) 07.07.07 på Spotify 
(en) 07.07.07 på AllMusic