jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Skattepolitikk

Skattepolitkikk er et politisk partis eller myndighetenes prinsipielle synspunkter og praktiske fremgangsmåte for utformingen og innretningen av skattene på lønns- og andre inntekter (f.eks. kapitalinntekter), bolig, annen fast eiendom, formue, arv samt avgifter. 
Skatte- og avgiftspolitikken har tre hovedmål: Den skal bidra til offentlige inntekter, utjevning av inntekter og levekår og til effektiv ressursutnyttelse.Motsetningene i skattepolitikken følger en utpreget «høyre-venstre-akse», og hovedproponentene vil i de fleste land argumentere hovedsakelig med hensynet til enten vekst, eller atferd, eller fordeling. Det er antakelig bred oppslutning om at veksttakten avhenger av skattesatsenes nivå, at publikums atferd avhenger av skattenes innretning (f.eks mellom inntektsskatt og forbruksskatt), og at den økonomiske og sosiale fordeling i samfunnet avhenger av skattesatsenes progresjon.
Skattepolitikken har vært et viktig politisk og vitenskapelig debattema i lang tid. Usosial skattlegging har spilt en rolle i venstre-populistisk og revolusjonær bevegelse i så ulike stater som Romerriket, Tsar-Russland og dagens Norge. Radikale skattekutt for å stimulere arbeidsinnsats og vekst er et viktig element i såkalt «dynamisk skattepolitikk», som for alvor seiret i mange land på 1980-tallet med talspersoner som Ronald Reagan, Margaret Thatcher, Poul  og Kåre Willoch. I nyere tid har såkalt «grønn» skattepolitikk kommet i sentrum, med økt fokus på å skattlegge forbruk gjennom særavgifter, eller internasjonale finanstransaksjoner gjennom såkalt Tobin-skatt. 


== Referanser ==
Olof Frenzel

Olof Frenzel (født 25. januar 1933 i Blankenhagen, Tyskland, død 19. oktober 2013) var en svensk skuespiller og parykkmaker. 


== Filmografi (utvalg) ==
1967 – Trettondagsafton (TV)

1966 – Syskonbädd 1782

1956 – Rasmus, Pontus og Toker

1955 – Gjengen

1952 – Si det med blomster

1952 – För min heta ungdoms skull


== Eksterne lenker ==
(en) Olof Frenzel på Internet Movie Database 
(sv) Olof Frenzel i Svensk Filmdatabas
John Barber

John Barber (født 1734 i Nottinghamshire, død 1801) var en britisk oppfinner som i 1791 fikk patent på en dampturbin.Barber ble født i Nottinghamshire, men flyttet til Warwickshire i 1760-årene for å lede kullverksarbeid ved Nuneaton. Mellom 1766 og 1792 tok han flere patenter, på blant annet en dampturbin. Selv om oppfinnelsen hans ikke fikk praktisk nytte var det derimot den første skildringen av prinsippet, og man har i senere tid konstruert en fungerende turbin etter skissene fra Barber.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Davey, Norman (2003). The Gas Turbine - Development and Engineering. Watchmaker Publishing. s. s. 206. ISBN 1929148208.
Bankkrise

Bankkrise er en situasjon som oppstår når banker ikke makter å oppfylle sine forpliktelser overfor kundenes innskudd eller lånebehov, eller på andre måter blir insolvente eller oppnår generelt svekket tillit. Situasjonen preges av konkurser i en eller flere viktige banker i det aktuelle markedet, og ofte en ringvirkning av insolvens eller konkurser hos andre banker, investorer eller bedrifter som hadde interesser i bankene i form av innskudd, verdipapirer eller uforsikret gjeld.


== Eksempler på bankkriser ==
1857 – USA: Panikken i 1857
1922 – Norge
1929 – USA
1987 – Norge: Bankkrisen i Norge 1987–1992
1999 – Estland
2008 – USA, Island, DanmarkBørskrakket i 1929 startet med en krise i amerikanske spare- og forretningsbanker, som blant annet hadde ført en ekspansiv låne- og investeringspolitikk i den gryende bilbransjen og andre forbruksvareindustrier, som utviklet seg til en «børsboble». I henhold til Ben Bernanke, tidligere USAs sentralbanksjef (fram til 2014), var Federal Reserve (sentralbanken i USA) årsaken til den store depresjonen og mye av den økonomiske skaden skjedde direkte grunnet det som på amerikansk kalles «bank runs», det vil si at bankkrisen oppstår ved at kundene løper til bankene for å tømme sine kontoer. Kostnadene for å rydde opp en systematisk bankkrise kan bli enorme, med skattemessige kostnader på gjennomsnittlig 13 prosent av bruttonasjonalproduktet (BNP; verdien av alt som produseres i et land) og økonomiske utgangstap på gjennomsnittlig 20 prosent av BNP for de betydningsfulle krisene fra 1970 til 2007.Finanskrisen fra 2008 startet også som en utpreget bankkrise i USA, som raskt spredte seg til utenlandske banker og finansinstitusjoner som hadde involvert seg dypt og risikofylt i det amerikanske bank- og finansmarkedet. Bankkrisen i USA ble utløst av en kombinasjon av faktorer: Manglende regulering og tilsyn med såkalte investeringsbanker (som ikke hadde privatkunder), adgang til å omsette såkalte «råtne» boliglån uten forbindelse med reell pant og sikring, og offensiv utvikling av såkalte «kreative» spareprodukter som medførte at enkeltpersoner og institusjoner tok høyere risiko enn tidligere.


== Referanser ==
Jar Jar Binks

Jar Jar Binks er en figur i filmserien Star Wars. Figuren forekommer i filmene The Phantom Menace, Attack of the Clones, Revenge of the Sith og Star Wars: The Clone Wars. Rollen er der for å ha et komisk innslag. Ahmed Best er stemmen til Jar Jar, og har også gitt bevegelsene til Jar Jar ved bruk av motioncapture-teknikken. Figuren er nesten helt datamaskingenerert. Han er en «Gungan» fra planeten Naboo.
Karakteren har måttet tåle mye kritikk fra dem som fant Jar Jar irriterende snarere enn morsom, og for noen er han selve symbolet på alt de synes er galt med «forløper-trilogien» av Star Wars.


== Referanser ==
Mekongfossen

Mekongfossen (Khone Phapheng) er et fossefall i elva Mekong i Laos i Champasack-provinsen nær grensa til Kambodsja. Mekongfossen er den viktigste grunnen til at Mekong ikke er farbar med båt til Kina.
Fossens totale fall er på 21 meter fordelt på flere stryk over en strekning på 10 kilometer. Gjennomsnittlig vannmengde er nærmere 11 000 m³ per sekund. Høyeste målte volum er 49 000 m³ per sekund.
Området rundt fossen består av et utall øyer og elver og er kjent under navnet Si Phan Don som betyr fire tusen øyer.


== Navigering ==
Fossen er velkjent som den viktigste grunnen til at Mekong ikke er farbar med båt til Kina. I slutten av 1900 tallet forsøkte franske kolonister flere ganger å finne en seilbar vei gjennom fossen uten å lykkes.


== Mekongkjempemallen ==
Ved fossen lever mekongkjempemallen (Pangasianodon gigas), en haimalle som etter sigende er verdens største ferskvannsfisk. Fisken kan nå en størrelse på 3 meter og veie opp til 293 kilo.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Khone Phapheng Falls – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Mekong Express Laos Photo Album: Khone Falls
Visit Laos: Champassak Province
«Khone Falls». Encyclopædia Britannica. Besøkt 4. mars 2005. 
«Mekong». Answers.com Encyclopedia. Besøkt 4. mars 2005.
Jonas Hesselman

Knut Jonas Elias Hesselman (født 1877, død 1957) var en svensk sivilingeniør og konstruktør. Han var bror till språkforskeren Bengt Hesselman.  
I perioden 1899 til 1916 arbeidet Hesselman for AB Diesels Motorer (senere Atlas Diesel, nå Atlas Copco) i Sickla, der han fra 1901 var sjefskonstruktør. Han arbeidet der med å videreutvikle motorene til Rudolf Diesel, og ble siden internasjonalt kjent som en autoritet på dieselmotorer. I 1916 startet han for seg selv og presenterte i 1925 en hybrid mellom en ottomotor og en dieselmotor. Hesselmanmotoren hadde drivstoffinnsprøyting på samme vis som en dieselmotor, men for lav kompresjon til at forbrenningen startet av seg selv. Motoren hadde derfor tennplugger som på en ottomotor.
Jonas Hesselman konstruerrte også elektrisk utstyr til både biler og traktorer, noe som la grunnlaget for Hesselman Elhydraulik, som i dag heter Haldex Hydraulics. I 1970 utviklet Hesselman Elhydraulik et hydraulisk bakløft for lastebiler, som fremdeles har stor utbredelse. I 1929 ble Hesselman tildelt Ingenjörsvetenskapsakademiens gullmedalje «för tekniskt vetenskapligt arbete för förbränningsmotorernas, särskilt dieselmotorns, fulländande». I 1934 ble han innvalgt som leder av Kungliga Vetenskapsakademien.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lindh, Björn-Eric – Scania fordonshistoria 1891-1991, 1992. ISBN 91-7886-074-1
Turkmeneli

Turkmeneli er betegnelsen på et geografisk  område i Irak der mange irakiske tyrkere, også kalt turkmenere, holder til. Området ligger like sør for og overlapper delvis den kurdiske regionen i Irak, og store deler kontrolleres av kurdiske peshmerga-styrker. I tillegg til irakiske tyrkere omfatter området en blandet befolkning av arabere, kurdere, assyrere og flere andre etniske og religiøse minoriteter. 
Turkmeneli er en diagonal stripe som strekker seg fra den syrisk grensa ved Tal Afar  ned til byen Mendeli ved den iranske grensa i Sentral-Irak. Irakiske turkmenere bor i byer som for eksempel Kerkuk, Tal Afar, Mosul, Erbil, Altunkopru, Tuz Khurmatu, Kifri, Khanaqin, Mendeli og Bedre. Landet ble referert til som «Turcomania» av den britiske geografen William Guthrie i 1785.Enkelte turkmenske grupperinger ønsker å opprette en turkmensk region, mens kurdiske nasjonalister ønsker å innlemme området i Kurdistan  og grupper blant assyriske kristne vil ha en kristen region her.  Området er svært sensitivt på grunn av den sammensatte befolkningen og beliggenheten  mellom det  kurdiske nordøst og det arabiske sør-Irak.
I henhold til paragraf 4 i den irakiske grunnloven fra 2004 skal turkmensk være offisielt språk i Turkmeneli og andre steder i Irak hvor turkmenere holder til, men denne lovfestede retten har likevel ikke blitt imøtesett alle steder.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Iraqi Turkmen Appeal to the European Union
Iraqi Turkmen Human Rights Research Foundation
Nowpublic.com
www.unpo.org
Euparagiinae

Euparagia spp. er en slekt av stikkvepser (Vespidae) som utgjør en underfamilie for seg, Euparagiinae. Slekten ble tidligere regnet til underfamilien pollenvepser (Masarinae), men fylogenetiske analyser tyder på at den ikke er nært beslektet med disse, men derimot er søstergruppen til resten av Vespidae. Slekten finnes bare i ørkenområdene i det sørvestlige Nord-Amerika.


== Utseende ==
Ganske små stikkvepser (gjerne 6–7 mm). Hodet er påfallende stort, fasettøynene ovale med en v-formet innskjæring i den øvre delen av innerkanten. Antennene er forholdsvis korte. Thorax er svart med gule skuldre, gult scutellum og en lite, lys flekk ved bakkanten av mesonotum (den midtre ryggplaten på thorax), og på hannens forbein er coxa og trochanter omdannet på ulike måter. Bakkroppen (gaster) er gul og svart, beina forholdsvis korte og gule.
De skiller seg fra andre stikkvepser ved vingenes årenett.


== Levevis ==
De lever i ørken og ørkenaktige områder. Euparagia er solitære vepser. Larvebiologien er bare kjent for Euparagia scutellaris. Hos denne arten forsyner hunnen larvene i reiret med snutebille-larver.


== Utbredelse ==
Slekten Euparagia har en ganske begrenset utbredelse og finnes bare i de tørre områdene i det sørvestre USA og tilstøtende områder i det nordvestre Mexico. Fossiler viser at gruppen tidligere har vært vidt utbredt, de gjenlevende artene er relikter, rester av en gruppe som en gang var mye større.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser, (Hymenoptera)
Gruppen stilkvepser, Apocrita
Gruppen broddvepser, Aculeata
Overfamilien Vespoidea
Familien stikkvepser (Vespidae)
Underfamilien Euparagiinae – bare én slekt med 10 arter
Slekten Euparagia Cresson, 1879
Euparagia boregoensis
Euparagia desertorum
Euparagia maculiceps
Euparagia platiniceps
Euparagia richardsi
Euparagia scutellaris
Euparagia siccata
Euparagia timberlakei
Euparagia unidentata
Euparagia yuma


== Eksterne lenker ==
(en) Euparagiinae hos Fossilworks 
(en) Euparagiinae hos NCBI 
(en) Kategori:Euparagiinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Euparagiinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Foto av Euparagia scutellaris: [1]
Stenogastrinae

Stenogastrinae er en gruppe av vepser som hører til familien stikkvepser (Vespidae). De lever bare i Sørøst-Asia. Det særegne ved denne gruppen av stikkveps er at de viser mange overganger mellom et solitært (enslig) og sosialt (samfunnsdannende) levesett.


== Utseende ==
Slanke, broket fargede vepser, som skiller seg fra andre stikkvepser ved at «stilken» (petiolus) på bakkroppen er lang og tynn, minst like lang som resten av bakkroppen.


== Levevis ==
Denne gruppen har både rent solitære arter og arter som viser overgangsformer mot et eusosialt levevis. Men, koloniene av Stenogastrinae er mye mindre avanserte enn de store koloniene til Vespinae. Disse vepsene produserer et gelelignende stoff fra den såkalte Dufours kjertel, som blant annet brukes til å fore larvene. Dette stoffet kan være en viktig faktor i overgangen til sosialt levesett ved at det la til rette for felles yngelpleie. 


== Utbredelse ==
Stenogastrinae finnes bare i Sørøst-Asia, østover til Ny-Guinea.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen vepser, (Hymenoptera)
Gruppen stilkvepser, Apocrita
Gruppen broddvepser, Aculeata
Overfamilien Vespoidea
Familien stikkvepser (Vespidae)
Underfamilien Stenogastrinae – 45 arter i 8 slekter, Sørøst-Asia
Anischnogaster van der Vecht
Cochlischnogaster Dong and Otsuka
Eustenogaster van der Vecht
Liostenogaster van der Vecht
Metischnogaster van der Vecht
Parischnogaster von Schulthess
Stenogaster Guérin-Ménéville


== Litteratur ==
Turillazzi, S. (1989) The origin and evolution of social life in the Stenogastrinae (Hymenoptera, Vespidae). Journal of Insect Behavior 2: 649-661. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Stenogastrinae hos NCBI 
(en) Kategori:Stenogastrinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Stenogastrinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Stenogastrinae, fra flickr: [2]
Atlantic Petroleum

Atlantic Petroleum (OSE: ATLA) er et færøysk olje- og gasselskap. Selskapet ble etablert på Færøyene av 18 private investorer i 1998. Selskapet har olje- og gassinteresser på britisk og irsk sokkel.Atlantic Petroleum var først kun listet som et færøysk selskap, men i juni 2005 og ble selskapet notert på Københavns Fondsbørs. Mellom oktober 2006 og februar 2014 var Atlantic Petroleum notert på børsen i Reykjavík. I desember 2013 ble selskapet notert på Oslo Børs. Samme år hadde selskapet ca. 30 ansatte.
Sent 2012 kjøpte Atlantic Petroleum det norske leteselskapet Emergy Exploration for 12,7 millioner amerikanske dollar, og utvidet med dette sin virksomhet til norsk sokkel.I 2015 planla selskapet å legge ned sitt kontor på Tórshavn og flytte aktivitetene til Bergen. Men senere samme år ble det kjent at selskapet hadde problemer med å møte sine forpliktelser på britisk sokkel, og var tvunget til å selge sin norske virksomhet. I mars 2016 ble derfor den norske virksomheten solgt til M Vest Energy, et selskap som var delvis eid av de lokalt ansatte, for 1 krone. 
Atlantic Petroleum drives i dag hovedsakelig fra selskapets kontorer i London.  


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Mjørkadalur

Mjørkadalur (IPA: [ˈmjœɻkaˌdɛalʊɹ]) er en dal på Færøyene. Den ligger på østkysten av Streymoy, og strekker seg fra Kaldbaksbotnur til Sornfelli. Anlegg for Danmarks marine ble bygd i Mjørkadalur i 1960-årene. I 2002 ble marinestasjonen nedlagt, og Mjørkadalur ble hjemsted for Færøernes Kommando. NATOs radaranlegg på Sornfelli ble nedlagt i 2007, etter mer enn 40 års drift. Sivile kan nå ferdes på toppen, hvor det er panoramautsikt over Færøyene. Per 2009 har ikke Mjørkadalur noen fast bosetning, mot de 40 som bodde der fast i 1985.


== Referanser ==
Sjojna

Sjojna (russisk: Шойна) er en landsby (selo) på Kaninhalvøya, ved kysten av Kvitsjøen, lengst nord i det autonome distriktet Nenetsk i Arkhangelsk oblast i Russland. Den ligger rundt 400 km nordøst for Arkhangelsk, og er bare tilgjengelig med båt eller fly.
Bosetningen ble grunnlagt på 1930-tallet av fiskerfamilier, og det ble organisert et kollektivbruk på stedet. Rike fiskeforekomster førte til velstand innen kollektivbruket, og innen 1950-tallet bodde rundt 1 500 personer i Sjojna, med en fiskeflåte på over sytti fartøyer. Hensynsløs tråling førte imidlertid til at alt liv på havbunnen ble utslettet, og dette sammen med overfiske gjorde at fiskebestandene kollapset. På begynnelsen av 1990-tallet ble fisket innstilt og kollektivbruket er ikke lenger i drift. 
Over halvparten av landsbyen er i dag begravd under vindblåste sanddyner. Det antas sanden ble frigjort som følge av skader på permafrosten og ødeleggelsen av havbunnen. Den ble skylt på land av bølgene og ført videre fra de langgrunne strendene av vinden. Dynene ble etterhvert så omfattende at innbyggerne ikke lenger kunne kontrollere dem. I Sjojna bor det i dag bare 300 innbyggere, som hovedsakelig lever av arbeidsledighetstrygd og pensjoner.  
Det står et fyrtårn i Sjojna, bygget i 1960 for å hjelpe navigasjonen for skipsfarten i Kvitsjøen.  Flyforbindelser går via en flystripe med en 650 meter lang rullebane av grus.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Shoyna, fotografier av Sergej Maximisjin fra 2005
Shoyna village, fotografier fra focuspictures.ru
Die Sandmenschen von Schoina (tysk)
Nelahozeves

Nelahozeves er en landsby i Tsjekkia, på vestbredden av elven Vltava, 25 km nord for Praha. Landsbyen har 1788 innbyggere (2012).
Byen er kjent fra skriftlige kilder tilbake til 1352. Byen er kjent for Nelahozeves slott fra 1500-tallet, bygget i italiensk stil Florián Griespech. Siden 1623 har slottet tilhørt Lobkowicz-familien, og en del av familiens kunstsamling befinner seg i slottet, med verker av Diego Velázquez, Antonio Canaletto, Pieter Bruegel den eldre, Peter Paul Rubens og flere.
Komponisten Antonín Dvořák ble født i Nelahozeves.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nelahozeves – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Sterlingsølv

Sterlingsølv er en legering hvor 92,5 % av vekten er rent sølv og 7,5 % er andre metaller, vanligvis kobber. I Norge stemples sterlingsølv med 925S, som angir andelen rent sølv av legeringens vekt i promille, og brukes hovedsakelig til smykker. 
Den mest brukte sølvlegeringen i Norge er 830S, som regnes for mere slitesterk, og brukes til bestikk, serveringsboller, lysestaker, blåseinstrumenter og andre bruksgjenstander.
Statens lønnstrinn

Statsansatte i Norge har i sin arbeidskontrakt avtalt avlønning etter et av statens lønnstrinn. Lønnstrinnet henviser til lønnstabellene som er fremforhandlet mellom staten og arbeidstakerorganisasjonene. Ut ifra tabellene kan man lese det enkelte lønnstrinns bruttolønn per år, samt beregninger av måneds og dagslønn, pensjonstrekk, overtidsgodtjørelser m.m. Statens lønnstrinn erstattet det tidligere statens regulativ, som var delt i hovedregulativet og sjefsregulativet.
I forbindelse med lønnsforhandlinger kan lønnen justeres ved at satsene i tabellene justeres eller ved at arbeidtakeren flyttes til et annet lønnstrinn, eventuelt ved en kombinasjon av disse.
For noen statlige stillinger gjelder det lønnsrammer hvor det er avtalt at arbeidstakeren skal avlønnes med et bestemt lønnstrinn ut ifra sin ansiennitet. For andre stillinger er stillingen lyst ut med avlønning i et bestemt intervall som betegnes som stillingens lønnsspenn. I forbindelse med ansettelsen blir lønnen fastsatt innenfor dette spennet gjennom en individuell forhandling mellom arbeidsgiver og arbeidstaker.


== Eksterne lenker ==
Oversikt over de siste års lønnstrinn
Fører

Fører betyr en som leder, styrer/kjører eller tar seg av noe, og er et begrep med mange betydninger og bruksområder. Det kan for eksempel brukes i betydninger som fører av transportmiddel, for eksempel skip, motorkjøretøy (se også førerkort) eller tog (togfører, lokfører), videre i betydninger som forretningsfører, hærfører, troppsfører, reisefører og mye annet, bl.a. helt generelt om en som inntar en form for lederrolle (en som er «førende»). Usammensatt (for eksempel i uttrykket erfaren fører) brukes det for eksempel om hundefører og brefører.


== I politikken ==
Fører eller tilsvarende begreper har også blitt brukt som tittel. Fører (tysk Führer) var tittelen Adolf Hitler tok gjennom rettsakten Führererlass i 1933, da han formet sitt oppdrag som formell diktator, med fullmakter både som rikskansler og president etter Paul von Hindenburg. Begrepet ble også brukt av andre fascistiske ledere i mellomkrigstiden. Ordet «fører» i politisk sammenheng har fått en negativ betydning på grunn av assosiasjonene til det nasjonalsosialistiske Tyskland. På Stortinget er f.eks. parlamentarisk fører erstattet med parlamentarisk leder. Derimot har ordføreren beholdt sin tittel og har siden 1963 hatt selskap av fylkesordføreren. På engelsk brukes Führer eller Fuehrer nedsettende. På svensk brukes ledare både om leder og fører slik uttrykkene brukes i dagens norsk.


== Bruk av førertittel ==
Både i mellomkrigstiden, under 2. verdenskrig og senere ble fører og tilsvarende brukt av og om statssjefene. Bruk av slike titler har ofte vært ledsaget av persondyrkelse (førerdyrkelse). Eksempler på førerskikkelser:

Benito Mussolini var tidlig ute og benyttet som diktator i Italia tittelen «Duce» fra 1923.
I det fascistiske diktatur i Kroatia bar Ante Pavelić som diktator fra 1941 tittelen «Poglavnik», Overhode eller Fører.
Josef Stalin markerte sin 50-årsdag i 1929 med å la seg offisielt titulere som вождь «Vožd'», som betyr Fører eller Leder.
Francisco Franco var som øverstkommanderende for Hæren på Kanariøyene allerede berettiget til tittelen «Caudillo», men opphøyet dette til en eksklusiv tittel etter at han ble diktator i Spania i 1939.
I Romania brukte to diktatorer, både den fascistiske Ion Antonescu (diktator 1940-44) og kommunisten Nicolae Ceauşescu, tittelen «Conducător».
I Ungarn ble Pilkorsets fører Ferenc Szálasi av de tyske nazistene 16. oktober 1944 påsatt som «nasjonens fører» (ungarsk «Nemzetvezető»). Szálasis quisling-regime varte bare til 28. mars 1945.
Etter Hitlers selvmord 30. april 1945 overtok storadmiral Karl Dönitz som Nazi-Tysklands Führer – den siste. Hans førerskap varte bare en uke, til Tysklands kapitulasjon 7. mai.
I Nord-Korea benyttet avdøde diktator Kim Il-sung ofte tittelen 위대한 수령 «widaehan suryŏng», som betyr den Største Leder. Andre titler omfattet Kjære Kamerat, Kjære Leder, Avholdte Leder, osv.
Kims sønn Kim Jong-il, tok ved sin maktovertakelse tittelen 친애하는 지도자 «ch'inaehanŭn chidoja», som betyr tilnærmet Kjære Fører. Han tok senere også tittelen Største leder (som sin far) og Menneskehetens Sol.


== Referanser ==
Norsk Privatøkonomi

Norsk Privatøkonomi var et konsern som arbeidet med rådgivning primært innen lån, sparing og forsikring. Kjeden endret navn til Glitnir Privatøkonomi i 2008, etter at den islandske banken Glitnir kjøpte selskapet. I 2008 mistet selskapet konsesjonen for å drive investeringstjenester etter det Kredittilsynet omtalte som omfattende overtredelser av den nye verdipapirhandelloven. I oktober 2008 forsøkte ansatte å fortsette driften under navnet Kapitalhuset. Noen måneder senere ble det for tøft og Kapitalhuset gikk konkurs. Glitnir privatøkonomi fikk i 2008 og 2009 mye medieoppmerksomhet på grunn av at selskapet var det første som mistet konsesjon.