jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pick-Up (TV-program)

For den nordiske versjonen fra 1997, se Pick-Up '97Pick-up er et norsk musikalsk TV-quiz som gikk på NRK-TV sommeren 1983 og 1984. Programmet omhandlet pop og rock de siste 30 år og ble ledet av Ivar Dyrhaug. I hvert program skulle to norske artister konkurrere mot hverandre i en spørrekonkurranse. Vinneren gikk videre til semifinale. 


== Konsept og deltakere ==
Programserien var lagt opp som en cup. Det startet med fire par, der vinneren gikk videre etter utslag. 
De åtte deltakerne som deltok i første sesongen var Jahn Teigen, Anita Skorgan, Marius Müller, Gudny Aspaas, Eldar Vågan, Marith Endresen, Per Inge Torkelsen og Stein Groven (Casino Steel). Marius Müller vant etter å ha slått Jahn Teigen i finalen den 27. august.I andre sesong deltok Åge Aleksandersen, Ingrid Bjørnov, Trond Granlund, Kine Hellebust, Magne Høyland, Marit Mathiesen, Ole i'Dole og Hilde Heltberg. Trond Granlund vant etter å ha slått ut Åge Aleksandersen i finalen.


== Produksjonsmannskap ==
Odd Arvid Strømstad, Arve Strømsæther og Ingvar Aarholdt (som også var dommer).


== Annet ==
En beslektede nordiske versjon gikk i 1997. I denne var det lagkonkurranse og ikke individuell slik som i 1983 og 84. Hvert lag representerte hvert sitt land i denne versjonen og deltakerne var heller ikke artister.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pick-Up på Internet Movie Database 
(no) Pick-Up hos Filmfront
Gressvik BMX-klubb

Gressvik BMX-klubb (stiftet 10. juni 1986) er en norsk BMX-klubb fra Gressvik. Kjell Stuerød har vært leder i Gressvik BMX-klubb siden 2002.


== Historikk ==
Det begynte med at far og sønn Møklegård fikk låne et stykke jord av kommunen rett ved siden av Sportssenteret (nå er det bygget eldreboliger på den tomta). Det ble laget en enkel liten BMX-bane som ungene kunne trene på. Første stevnet hvor klubbens medlemmer deltok var i Göteborg 6-7. september 1986. Det har rent mye vann i Glomma siden den gang, og skikkelig sving på sakene ble det først da klubben fikk tildelt ny tomt av kommunen.
Ny bane og eget klubbhuset ble oppført på dugnad med økonomisk støtte fra Tippemidlene. Får å bedre klubbens økonomi har klubbhuset vært utleid til privat barnehagedrift, men klubben har hele tiden kunnet bruke huset til møtevirksomhet og ved stevner. Banen har blitt regelmessig oppgradert, og senest med steinsetting av alle doseringer. Den holder internasjonal standard, og egen tribune gir fin utsikt til rytterne. Banen er ca. 400 meter lang, og ligger flott til med utsikt til Glomma.
Våren/sommeren 2003 ble ett nytt og mindre klubbhus bygget. Det nye klubbhuset har innebygget speaker-paviljong på taket. Vinteren 2008/09 ble tribuneanlegget utbedret, samtidig som det ble bygget tak over kioskområdet. Det er også bygget nytt sekretariat. Våren 2009 ble det kjøpt en plasthall, 15x42 meter, som klubben høsten 2009 fikk tillatelse av Fredrikstad kommune til å reise. I denne skal det lages innendørs BMX-bane. Dette vil være med på å heve BMX-sporten på Østlandet.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Ruth Osborn

Ruth Osborn (født 24. april 1912 i Shelbyville i Missouri i USA, død 8. januar 1994) var en amerikansk friidrettsutøver som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles. 
Osborn vant en olympisk sølvmedalje i friidrett under Sommer-OL 1932 i Los Angeles. Hun kom på andreplass i diskos for damer med et kast på 40,12 bak sin landsmann Lillian Copeland som vant på ny olympisk rekord med tiden 40,58.


== OL-medaljer ==
1932  Los Angeles -  Sølv i friidrett, diskos


== Eksterne lenker ==
(en) Ruth Osborn – Olympedia 
(en) Ruth Osborn – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Ruth Osborn – Track and Field Statistics
Isoplett

En isoplett er en linje på et meteorologisk plott som binder sammen punkter som har samme verdi av en variabel på et visst tidspunkt. Disse variablene kan være trykk, temperatur, vindfart osv. Isopletter gjør det lettere å visualisere meteorologiske felt. De vanligste isoplettene er: 
Isobar: linje med likt eller konstant trykk. 
Isobront: en linje mellom to geografiske punkter som har samme tordenværsaktivitet på samme tidspunkt. 
Isodrosoterm: en linje med konstant duggpunkttemperatur.
Isogon: en linje med konstant retning av en vektorstørrelse (vanligvis brukt for å beskrive vindretningsfelt).
Isohøyde: en linje med konstant geopotensiell høyde. Ofte blir de bare kalt «høydekoter».
Isohum: en linje med konstant fukt.
Isohyet: en linje med samme nedbørsmengde i løpet av en tidsperiode. 
Isohypse: samme som isohøyde.
Isotach: en linje med konstant vindfart. 
Isoterm: en linje med konstant temperatur.
Isoterm

En isoterm er en linje med lik eller konstant temperatur på en graf, et plott eller et kart. En slik linje blir også kalt en isoplett. Isotermer blir oftest sett på værkart for å vise storskala temperaturfordelinger. 


== Se også ==
Isotermprosess
Jadwiga Wajsówna

Jadwiga Wajsówna (født 30. januar 1912, død 1. februar 1990) var en polsk friidrettsutøvere som deltok i de olympiske leker 1932 i Los Angeles, 1936 i Berlin og 1948 i London.
Wajsówna vant en olympisk bronsemedalje i friidrett under Sommer-OL 1932 i Los Angeles. Hun kom på tredjeplass i diskos for damer bak Lillian Copeland og Ruth Osborn begge fra USA.
Fire år senere, under Sommer-OL 1936 i Berlin, kom hun på andreplass i diskos bak Gisela Mauermayer fra Tyskland.


== OL-medaljer ==
1936  Berlin -  Sølv i friidrett, diskos  Polen
1932  Los Angeles -  Bronse i friidrett, diskos  Polen


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jadwiga Wajsówna – Olympics.com 
(en) Jadwiga Wajsówna – Olympic.org 
(en) Jadwiga Wajsówna – Olympedia 
(en) Jadwiga Wajsówna – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(pl) Jadwiga Wajsówna – Polens olympiske komité 
(en) Jadwiga Wajsówna – Track and Field Statistics
Kelvin-Helmholtz-instabilitet

Kelvin-Helmholtz-instabilitet kan oppstå når det eksisterer et vertikalt skjær i væske eller når det er stor nok fartsforskjell i grenseflaten mellom to væskelag. Teorien kan brukes til å forutse ved hvilket tidspunkt en væske blir instabil og ved hvilket tidspunkt en strøm går over til å bli turbulent i en væske alt etter hvor stor tetthet og fart væskestrømmen har. Herman von Helmholtz studerte dynamikken i to væsker med forskjellig tetthet når det oppstår en liten forstyrrelse, som en bølge, på grenseflaten mellom væskene. 
Vi kan tenke oss to væsker med forskjellig tetthet som beveger seg parallelt med forskjellig fart. Hvis en ignorerer overflatespenningen og har bølger med kort nok bølgelengde, vil grenseflaten mellom væskene være ustabil uansett farten til væskestrømmene. Men siden det eksisterer en overflatespenning, vil grenseflaten være stabil for korte bølgelengder, og teorien kan da forutse hvor stor fart væskene må ha for å bli ustabile. Når en har overflatespenning med i teorien kan en forutse når det vil bli dannet bølger i tilfellet vind over vann. 
Når fordelingen av tetthet og fart stadig endrer seg (med det lettere laget øverst, slik at væsken er Rayleigh-Taylor-stabil) kan en bruke Richardsontallet, Ri, for å fortutse ved hvilket tidspunkt det oppstår KH-instabilitet. Vanligvis er et lag ustabil for Ri<0,25. 
Disse effektene er forholdsvis vanlige i skylag. 


== Se også ==
Rayleigh-Taylor-instabilitet
Kondensasjonsnivå for heving

Kondensasjonsnivå for heving (engelsk: Lifting condensation level, LCL) er høyden der en luftpakke som blir hevet vil bli mettet på grunn av adiabatisk avkjøling.
En kan finne nivået på følgende måte på et meteorologisk diagram:

Start med temperaturen T til pakken og dersom luften ikke er mettet følg linjen for den tørradiabatiske temperaturendringen. Dersom luften alt er mettet vil luftpakken allerede være ved eller over kondensasjonsnivået for heving.
Ut fra duggpunkttemperaturen til luftpakken, kan en følge linjen for blandingsforholdet oppover.
I kryssingspunktet mellom de to linjene finner en kondensasjonsnivået for heving.Den potensielle temperaturen til luftpakken blir ikke endret så lenge prosessen er adiabatisk (ingen varmeutveksling med omgivelsene). Volumet vil derimot øke siden lufttrykket minker med høyden. Dette fører til at temperaturen til luftpakken minker (ut fra den ideelle gassloven). Siden luftpakken heller ikke mister masse, vil blandingsforholdet mellom vanndamp og tørr luft være det samme helt til temperaturen har nådd nivået for metting. Når det skjer vil vanndampen kondensere, og hvis luftpakken blir hevet videre oppover vil det bli dannet skyer.


== Kilder ==
M K Yau and R.R. Rogers, Short Course in Cloud Physics, Third Edition, publisert av Butterworth-Heinemann, 1. januar 1989, 304 sider. EAN 9780750632157 ISBN 0-7506-3215-1
Elektrondiffraksjon

Elektrondiffraksjon er en teknikk som brukes til å studere materie gjennom å skyte elektroner på en prøve og studere det resulterende interferensmønsteret. Atomene i prøven fungerer som et diffraksjonsgitter for elektronene.
Interferens er en bølgefenomen, så det at elektroner interferer vil si at de viser bølgeoppførsel. Fenomenet er kjent som bølge-partikkel-dualitet og kan kun beskrives kvantemekanisk, ikke med klassisk mekanikk. Bølgene kalles gjerne materiebølger eller de Broglie-bølger.
Elektrondiffraksjon brukes i faststoffysikk og -kjemi for strukturbestemmelse. For krystallinske prøver kan man bruke interferensmønsteret til å utlede informasjon om krystallstrukturen, f.eks. gitterparametre. Praktisk brukes gjerne et transmisjonselektronmikroskop (TEM) for å akselerere elektronene til ønsket bølgelengde før de blir sendt gjennom prøven.
Elektrondiffraksjon også til identifisering og strukturbestemmelse av pulverprøver i pulverdiffraksjon og molekyler i gassfase.
Andre former for stråling enn elektroner brukes også på tilsvarende vis, slik som røntgenstråler i røntgenkrystallografi og nøytroner i nøytrondiffraksjon.


== Litteratur ==
Rick Ubic. "Electron Diffraction" i Lecture Notes MSE 421/521 Introduction to Electron Microscopy. 2012Brent Fultz & James Howe. Transmission Electron Microscopy and Diffractometry of Materials. 4th ed. 2013
Konvektiv instabilitet

Konvektiv instabilitet eller stabiliteten til en luftmasse viser til evnen luften har til å hindre vertikal bevegelse. En stabil atmosfære gjør vertikale luftbevegelser vanskelig, og små vertikale forstyrrelser blir dempet og går bort. I en ustabil atmosfære vil vertikale luftbevegelser (som i orografisk heving der luftmasser blir flyttet oppover av vind som stiger opp en fjellside) ofte bli forsterket og en får turbulente luftstrømmer og konvektiv aktivitet. Ustabilitet kan føre til omfattende turbulens, omfattende vertikale skyer, og kraftige værfenomen som tordenvær.Adiabatisk avkjøling og oppvarming er fenomen knyttet til stigende eller fallende luft. Stigende luft utvider seg og blir avkjølt på grunn av trykkfallet med høyden. Det motsatte skjer med fallende luft, når lufttrykket øker og temperaturen i den fallende lufta stiger fordi den vert komprimert. Adiabatisk oppvarming og adiabatisk avkjøling er uttrykk som blir anvendt for å beskrive denne temperaturendringen. 
Den adiatbatiske temperaturendringen er temperaturendringen en fallende eller stigende luftmasse endrer seg med, og instabilitet oppstår når lufttemperaturen til den stigende eller fallende luftmassen er forskjellig fra den omliggende luften i atmosfæren som ligger i ro. 
Om en luftmasse som blir flyttet oppover endrer temperatur med høyden senere enn den omliggende luften gjør, vil denne luftmassen være varmere sammenlignet med den omliggende luften. Siden varm luft er lettere enn kald luft, vil en slik luftmasse holde frem å stige oppover. 
På samme måte vil en luftmasse som flytter seg oppover med en temperaturendring med høyden som er lavere enn temperaturendringen i den omliggende luften, gjøre luftmassen kaldere sammenlignet med den omliggende luften. Siden kald luft er tyngre, så vil hevingen av denne luftmassen bli motarbeidet. 
Fuktig luft blir avkjølt senere enn tørr luft (når en utfører samme vertikale bevegelse). Derfor er fuktig luft generelt mindre stabil enn tørr luft. Temperaturendringen for tørr (umettet) luft er om lag 9,8 ºC per 1000 meter, og for fuktig luft fra 3,1 til 9,2 ºC per 1000 meter.
Kombinasjonen av fukt og temperatur avgjør stabiliteten til luften og hvordan været blir. Kjølig, tørr luft er særs stabil og motsetter seg vertikale bevegelser. Dette fører til fint og generelt klart vær. Den største instabiliteten oppstår når luften er varm og fuktig, som en har i tropiske områder om sommeren. Som regel oppstår det tordenvær daglig i områder med så ustabil luft. 
I gjennomsnitt er temperaturendringen til atmosfæren (i troposfæren) med høyden om lag 6,6 ºC per 1000 meter. 


== Se også ==
Lifted index


== Referanser ==
Arne Pedersen (fotballspiller)

Arne Pedersen (født 1. november 1931 i Fredrikstad, død 16. november 2013 samme sted) var en norsk fotballspiller.
Pedersen fikk 40 landskamper, og scoret 11 mål for Norge fra 1957 til 1966. Han vant norgesmesterskapet med Fredrikstad i 1957, 1961 og 1966 og vant serien i 1950–51, 1951–52, 1953–54, 1956–57, 1959–60 og 1960–61 med samme lag. Med 114 mål i 1. divisjon er han på 8.-plass blant mestscorende spillere i Norge.
Pedersen døde natt til lørdag 16. november 2013, 82 år gammel.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Arne Pedersen – Transfermarkt 
(en) Arne Pedersen – national-football-teams.com 
(en) Arne Pedersen – EU-Football.info 
(no) Arne Pedersen – Norges Fotballforbund 
ffksupporter.net: 1950–59 – Den andre gullalderen
Per Nilsson (forfatter)

Per Håkan Stefan Nilsson (født 13. februar 1954 i Malmö) er en svensk barne- og ungdomsbokforfatter.
Han debuterte i 1986 med Mellan vakna och somna og er særlig kjent for ungdomsromanene Hjertets fryd (1992) og Ravnens sang (1994, norsk 1996). Ett annat sätt att vara ung (2000) er filmatisert som Hannah med H (2003). 
Per Nilsson har siden slutten av 1980-årene bodd i Sölvesborg. Fram til sommeren 1999 arbeidet han som musikklærer, men i dag er han forfatter og manusforfatter på heltid. Han satt på stol nummer åtte i Svenska barnboksakademien 1997-2010.


== Priser ==
1994 – August-nominerad för Ravnens sang.
1994 – Rabén & Sjögrens tävling "bästa kärleksroman" för Hjertets fryd.
1997 – Deutscher Jugendliteraturpreis för Hjertets fryd.
1997 – Nils Holgersson-plaketten  för Anarkai
1998 – ABF:s litteraturpris
1998 – August-nominerad för Du & du & du.
1999 – Astrid Lindgren-priset
1999 – Holländska priset The silver kiss  för Hjertets fryd.
2000 – August-nominerad för Ett annat sätt att vara ung
2002 – August-nominerad för Sjutton.
2003 – Expressens Heffaklump  för Ask och Embla.
2006 – Augustpriset  för Svenne
2006 – Los Angeles Times Book Prize  för Du & du & du.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Per Nilsson (writer) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Per Nilsson på Internet Movie Database 
(da) Per Nilsson på Filmdatabasen 
(sv) Författarförmedlingen - Per Nilsson
(sv) Rabén & Sjögren
Konvektiv tilgjengelig potensiell energi

Konvektiv tilgjengelig potensiell energi (engelsk: Convective Available Potential Energy, CAPE) er et uttrykk brukt innen meteorologi for energimengden en luftpakke ville hatt om den ble løftet til en bestemt høyde i atmosfæren. CAPE blir målt i joule per kilogram luft (J/kg). Alle verdier større enn 0 J/kg indikerer instabilitet og at utviklingen av tordenvær er mulig. 
Tordenvær oppstår når luftpakker blir løftet vertikalt. Atmosfæren er varm ved overflaten, men blir gradvis kaldere med høyden. Når luftpakker blir avkjølt senere enn i omggivelsene rundt, vil den bli varmere og få mindre tetthet enn omgivelsene. Pakken vil da fortsette å stige gjennom atmosfæren så lenge omgivelsene er kaldere enn luftpakken. 
I ekstreme tilfeller med kraftig uvær kan CAPE-verdiene komme over 5000 J/kg. To timer før Oklahoma ble rammet av en kraftig tornado i mai 1999, ble CAPE-verdiene over Oklahoma City målt til 5885 J/kg. Et par timer senere raste en F5 tornado de sørlige forstedene av byen. 
Uvær og tornadoer kan imidlertid oppstå i områder med mye lavere CAPE-verdier. 


== Eksterne lenker ==
En kort beskrivelse av CAPE Arkivert 8. april 2009 hos Wayback Machine. (engelsk)
Cannonball

Cannonball er en amerikansk actionkrim og dramakomedie fra 1976 med David Carradine i hovedrollen. Regi er ved Paul Bartel.
Cannonball er delvis inspirert av «Cannonball Baker Sea-To-Shining-Sea Memorial Trophy Dash», som er benevnelsen på flere illegale billøp som ble arrangert i USA på 1970-tallet. Den kom omtrent samtidig med The Gumball Rally, som er basert på samme sak. Cannonball antas å være inspirasjonkilden til actionkomedien Verdens sprøeste bilrace og dens oppfølgere. Filmen er også kjent under den engelske tittelen Carquake. 
Bartel lagde filmen bare året etter at han regisserte den langt voldeligere bilfilmen Death Race 2000.


== Handling ==
Filmen handler om et ulovlig, hemmelig bilrace som går fra California til New York. Alt er tillatt, og alle kan delta. Favoritten er "Cannonball". Han konkurrerer ved hjelp av broren som ikke skyr noen midler for å sette konkurrentene ut av spillet.


== Om filmen ==
Filmen fikk bare en av fire stjerner av den amerikanske kritikeren Roger Ebert.VGs anmelder gav den terningkast en og beskrev den som en «spekulativ bøllefilm med råkjøring og sjofle knep for å sende racerkonkurrentene hinsides».


== I rollene ==
David Carradine – Coy "Cannonball" Buckman
Bill McKinney – Cade Redman
Veronica Hamel – Linda Maxwell
Gerrit Graham – Perman Waters
Robert Carradine – Jim Crandell
Belinda Balaski – Maryann
Mary Woronov – Sandy Harris (Girl in the Van #1)
Diane Lee Hart – Wendy (Girl in the Van #2)
Glynn Rubin – Ginny (Girl in the Van #3)
James Keach – Wolf Messer
Dick Miller – Bennie Buckman
Paul Bartel – Lester Marks(Martin Scorsese, Roger Corman og Sylvester Stallone har små biroller i filmen).


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Cannonball på Internet Movie Database 
(no) Cannonball hos Filmfront 
(sv) Cannonball i Svensk Filmdatabas 
(da) Cannonball i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Cannonball på Allociné 
(nl) Cannonball på MovieMeter 
(en) Cannonball på AllMovie 
(en) Cannonball på Turner Classic Movies 
(en) Cannonball på Rotten Tomatoes
Nedstrømning

Nedstrømning er en prosess der en væske eller gass med høy tetthet synker ned under en væske eller gass med lavere tetthet. Dette skjer når kaldt vann eller saltvann synker under varmere eller ferskere vann. I atmosfæren skjer det når kald luft synker under varmere luft, ofte som en del av en konveksjonscelle. 
Den motsette prosessen er oppstrømning, og disse to prosessene utgjør den termohaline sirkulasjonen i havet. En har også nedvelling i platetektonikk der kaldere deler av litosfæren synker i subduksjonssoner,
Kjernevåpenteknologi

Kjernefysisk våpenteknologi er fysiske, kjemiske og tekniske ordninger som gjør at en fysikk-pakke av kjernefysiske våpen detonerer. Det finnes tre grunnleggende typer teknologier. I alle tre har eksplosiv energi til utløste enheter blitt hentet primært fra kjernefysisk fisjon, ikke fusjon.


== Noter ==
Som julekvelden på kjerringa

Som julekvelden på kjerringa er et norsk underholdningsprogram som ble sendt hver lille julaften på NRK Radio fra 1971 til 2007. Programmet gikk direkte og ble  først ledet av Else Michelet og Ingrid Sahlin-Sveberg, men fra 1973 frem til 2007 var det kun Sahlin-Sveberg som satt ved mikrofonen. Programmet gjenoppstod i 2017.Programmet varte rundt to timer og besto av kåserier, dikt, julemusikk og annen underholdning ledsaget av Sahlin-Svebergs stemme. Opp gjennom årene hadde programmet mange gjester og flere av disse var gjengangere. Blant dem som ofte var innom studioet var Per Aabel, Nils Johan Rud, Kjell Aukrust, Toralv Maurstad, Wenche Foss, Knut Risan og Lise Fjeldstad. 
Programmet ble vanligvis avsluttet med Mahalia Jacksons versjon av Silent night.


== Bakgrunn ==
Programmet gikk inn en i tradisjon NRK hadde med førjulsprogrammer. P1 hadde svært lenge hatt et kvelden-før-kveldenprogram på lillejulaften. I flere år hadde først Erik Diesen og siden Kjell Edlund hatt sendinger disse kveldene. I 1971 ønsket Kjell Edlund å gjøre noe annet og Sahlin-Sveberg tilbød seg å ta denne jobben.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside på NRK Radio
Ingrid Sahlin-Sveberg

Ingrid Auguste Agathe Rynning Sahlin-Sveberg (født 18. mars 1940, død 27. mars 2017) var en mangeårig NRK-medarbeider, først og fremst forbundet med sitt tradisjonsrike program Som julekvelden på kjerringa, som gikk på NRK hver lille julaften fra 1972 til 2007.Hun ble ansatt i NRK i 1959. Hun jobbet først med teknisk regi i Radioteatret, før hun begynte i Utenlandsprogrammet. Siden var hun i 15 år programleder for Nitimen og Reiseradioen. 
Sammen med Tor Åge Bringsværd laget hun på 1970-tallet over hundre radioprogrammer, deriblant programserien Mot Midnatt – Magasin for Skrekkblandet Fryd. Hun sluttet i NRK på sin 70-årsdag i 2010


== Utmerkelser ==
Riksmålsforbundets lytterpris 1989.


== Bøker ==
Ingrid Sahlin-Sveberg, Jul gjennom alle tider, Orion Forlag 2004. Illustrert av ikonografen Inni Karine Melbye. ISBN 9788245806274.


== Referanser ==
Ravnens sang

Ravnens sang (svensk: Korpens sång) er en ungdomsroman av Per Nilsson som blander magisk realisme, undergangsstemning og ungdommelige identitetsspørsmål Den ble utgitt i 1994 på forlaget Rabén & Sjögren og utkom i norsk oversettelse av Tor Fretheim i 1996 på Cappelen Forlag.
Romanen ble nominert til Augustprisen i 1994.


== Handling ==
Romanen handler om David, som opplever at kameraten brått begår selvmord. I løpet av kort tid hører han om flere selvmordsforsøk blant venner og jevnaldrende, og David begynner å se et mønster. I forkant av dødsfallene har alle ungdommene blitt introdusert for en mann, som har holdt foredrag på skolene de har gått på. Mannen oppgir ulikt navn på de ulike skolene, men David kjenner ham igjen på to tegn. De ulike navnene som oppgis, betyr alle "Ravn" på ulike språk, og øynene hans glimter gult som på en ravn. Foredraget han har holdt har gått ut på fremtidsproblemene verden står overfor, og det er i etterkant av dette foredraget at flere elever mister troen på livet. David, lillesøsteren Tove og en finsk jente som nesten ble et av mannens ofre begynner å etterforske hvem han er, og hva han gjør med ungdommer.
Nivå for fri konveksjon

Nivået for fri konveksjon (engelsk: Level of Free Convection, LFC) er et nivå i atmosfæren der temperaturen begynner å falle raskere enn den fuktigadiabatiske temperaturendringen til en mettet luftpakke i samme nivå. 
Den vanligste måten å finne nivået for fri konveksjon på i et diagram, er å løfte en luftpakke fra lavere nivå tørradiabatisk til den krysser linjen for blandingsforholdet til pakken. Fra der kan en følge pakken fuktigadiabatisk til temperaturen til pakken er lik temperaturen til omgivelsene. Hvis temperaturen til pakken da er høyere enn omgivelsene dersom en løfter pakken videre langs fuktigadiabaten har in funnet nivået for fri konveksjon. 
Den ideelle gassloven (PV = nRT) gir at volumet til luftpakken er større enn den omliggende luften etter nivået for fri konveksjon. Luftpakken er lettere enn luften i omgivelsene, og vil fortsette å stige til temperaturen er lik omgivelsene. Dersom luftmassen har et eller flere nivåer for fri konveksjon er den potensiell ustabil og kan føre til konvektive skyer som cumulus eller tordenskyer.