Bloudkova velikanka

Bloudkova velikanka (norsk: Bloudeks storbakke), offisielt Velika Rožman/Bloudkova skakalnica (Rožman/Bloudeks storbakke), tidligere bare kalt Velikanka (Storbakken), er en del av skihoppanlegget i Planica i Slovenia. Storbakken er oppkalt etter konstruktørene Stane Rožman og Stanko Bloudek. Den var verdens første skiflygingsbakke, og er senere brukt som storbakke. På 1990-tallet hadde bakken K-punkt 120 meter. Etter at ovarennet falt sammen i 2001, sto bakken forfalt og ubrukbar i ti år. I juli 2011 startet arbeidet med å ombygge storbakken til et moderne hoppanlegg med storbakke K125 (HS139) og normalbakke K95 (HS104). Normalbakken skulle erstatte den tidligere K90-bakken Normalna Bloudkova skakalnica. Det nye anlegget sto ferdig i oktober 2012, og er utstyrt med plastmatter slik at det skal kunne brukes også i sommerhalvåret.


== Historie ==
Den første hoppbakken i Planica ble bygd før 1930. Sammen med Janez Rožman og Joso Gorec begynte Stanko Bloudek i 1931 å planlegge det som skulle bli verdens største hoppbakke. Bakken Velikanka, med K-punkt 85 meter, ble bygd i 1933 og åpnet med nasjonalt mesterskap i februar 1934. Under treningshopping i etterkant av det første internasjonale rennet i mars 1934 satte Birger Ruud (Norge) verdensrekord med 92 meter. De neste årene ble alle verdensrekorder på ett unntak nær satt i denne bakken. Østerrikeren Sepp Bradl ble historisk da han 15. mars 1936 hoppet 101 meter og var den første i verden som hoppet stående over 100 meter på ski.
Både Det internasjonale skiforbundet (FIS) og Norges Skiforbund var motstandere av rekordjaget i Planica, og sistnevnte nektet de norske hopperne å delta i rennet der Sepp Bradl brøt 100 metersgrensa i 1936.I et renn i bakken i 1941 med kun tyske og østerrikske deltakere forbedret tyske Rudi Gehring verdensrekorden til 118 meter. Etter 2. verdenskrig var bakken forfalt, men den ble satt istand igjen, og det ble arrangert skiflygingsuker i 1947 og 1948. I 1948 satte sveitseren Fritz Tschannen den siste verdensrekorden i bakken med 120 meter. I rennene etter krigen fikk for øvrig ikke de tyske hopperne lov til å delta.
Bakkens beliggenhet gjorde at den ikke kunne utvides særlig mye mer, og Heini Klopfer-bakken i Oberstdorf, som ble tatt i bruk i 1950, overtok som verdensrekordbakke. Det ble fremdeles arrangert skiflygingsuker i Planica, men bakken tillot ikke like lange hopp som i skiflygingsbakken i Oberstdorf og etter hvert også i Kulm (Bad Mitterndorf) og Vikersund. I den siste skiflygingsuka i den opprinnelige skiflygingsbakken i Planica i 1966 forbedret tsjekkoslovakiske Jiří Raška bakkerekorden til 130 meter.
På 1960-tallet konstruerte brødrene Janez og Lado Gorišek en ny skiflygingsbakke i Planica, ikke langt unna den gamle bakken. Den nye bakken overtok Velikanka-navnet, og ble åpnet i 1969. Den satte Planica igjen på kartet som verdens mest kjente sted for skiflyging.
Den gamle skiflygingsbakken fortsatte som storbakke, og ble senere omdøpt til Bloudkova velikanka etter konstruktøren Stanko Bloudek. Den ble flere ganger brukt i verdenscupen, senest i 1998. Etter det siste verdenscuprennet forfalt imidlertid bakken, og ovarennet falt sammen i 2001. Etter ombyggingen i 2011/12 sto det nye anlegget med stor- og normalbakke ferdig i oktober 2012. De mindre hoppbakkene i Planica ble også fornyet og kunne gjenåpnes i 2014. Etter denne ombyggingen hadde anlegget, i tillegg til skiflygingsbakken, seks hoppbakker med størrelse K125 (HS139), K95 (HS104), K72 (HS80), K56 (HS62), K41 (HS45), K28 (HS30) og K13 (HS15). Etter at FIS i 2017 justerte reglene for fastsettelse av K-punkt og bakkestørrelse, ble bakkestørrelsen i K125-, K95- og K56-bakkene redusert til henholdsvis 138, 102 og 61 meter, uten at selve bakkene var endret.I 2013/14-sesongen ble verdenscupfinalen for herrer, samt siste renn for kvinner denne sesongen avholdt i storbakken i Bloudkova velikanka.


== Bakkerekorder ==
Dagens anerkjente bakkerekord i Bloudkova velikanka er 142 meter, satt av Peter Prevc (Slovenia) i verdenscupen 23. mars 2014. I Slovenias nasjonale mesterskap i kombinert 29. mars 2014 hoppet Anže Lanišek 149 meter. Rekorden i storbakken før siste ombygging var 147,5 meter, satt av Noriaki Kasai (Japan) i det siste verdenscuprennet 22. mars 1998. I den nye normalbakken er rekorden 106 meter, satt av Dejan Judež (Slovenia) 16. februar 2014. I verdenscupen for kvinner er det gjort tre hopp på 102,5 meter, av Daniela Iraschko-Stolz (Østerrike) 25. og 26. januar 2014, og av Sara Takanashi (Japan) 26. januar 2014.


=== Bakkerekorder i Bloudkova velikanka ===


=== Bakkerekorder i tidligere Velikanka ===
Se artikkelens diskusjonsside for informasjon om kildene til denne listen og rekordene.


== Viktige renn ==
Inkluderer verdenscuprenn eller tilsvarende. For renn i den gamle normalbakken, se Normalna Bloudkova skakalnica.


=== Menn ===


=== Kvinner ===


== Referanser ==


== Kilder ==
Skisprungschanzen-Archiv: Planica (Velikanka) (besøkt 11. oktober 2012)
Arne Thoresen: Lengst gjennom lufta. Versal Forlag, Oslo 2007. ISBN 978-82-8188-030-6, s. 70-71 og 72-75
Planica 1934-2011: All international competitions, all podium winners and competitors with the longest ski jumps and flights
Liste over slovenske skiflygingsrekorder og bakkerekorder i Planica (slovensk)