jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Geoff Tate (album)

Geoff Tate er det første soloalbumet til Queensrÿche-vokalist Geoff Tate.
Det selvtitulerte studioalbumet ble utgitt 25. juni 2002, og ble utgitt på DVD-Audio i 2003 og dobbeltalbum i 2004. Sistnevnte inneholder albumet i 5.1 kanals Surround-lyd, et intervju, samt annet bonusmateriell.


== Sporliste ==
«Flood» – 5:24
«Forever» – 4:14
«Helpless» – 4:50
«Touch» – 4:07
«Every Move We Make» – 4:24
«This Moment» – 4:50
«In Other Words» – 4:52
«A Passenger» – 4:49
«Off the TV» – 4:00
«Grain of Faith» – 3:35
«Over Me» – 4:41


== Personell ==
Geoff Tate – vokal
Jeff Carrell – gitar
Howard Chillcott – tangentinstrumenter
Chris Fox – bass
Eyvind Kang – bratsj på «In Other Words»
Scott Moughton – gitar
Evan Schiller – slagverk


== Listeplasseringer ==


== Eksterne lenker ==
Albuminformasjon
Politiradio

En politiradio (scanner) er en radio som tidligere tok inn radiokanaler som politi, brannvesen og ambulanser benyttet (ikke forveksles med radioene som politiet bruker). 
Slike scannere var tidligere forbudt i Norge, men fra 2002 ble det tillatt å lytte på disse frekvensene. De kommer i forskjellige størrelser, og har forskjellig antall kanaler som man kan lagre. En annen forskjell er hvor hurtig de kan skanne (derav kallenavnet scanner) over kanalene som er ferdiginnstilt, eller innenfor visse radiofrekvenser som man velger. Man skiller hovedsakelig i to hovedtyper, bærbare og baseradioer.

De første politiradioene var utstyrt med krystaller som gjorde at man kun kunne lytte på de kanalene man hadde krystaller til, samt type analog radio hvor man manuelt måtte velge kanal ved å stille på frekvenshjulet. Så kom de digitale radioene som gjorde at man kunne forhåndsinnstille de kanalene man ønsket, eller sette radioen til å automatisk skanne i en eller flere utvalgte frekvensområder. 
Et digitalt nødnett med TETRA-teknologi var ferdig utbygd i Norge i 2015. Alle meldinger sendes kryptert noe som gjør det avlyttingssikkert.
Det er forsatt mulig å lytte til et stort antall radio brukere i Norge.
Frekvenser finner du på
Www.scannernytt.no


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Scannernytt – Norske frekvenser
John Marshall (svømmer)

John Birnie Marshall (født 29. mars 1930 i Bondi, New South Wales, død 31. januar 1957) var en australsk svømmer. Under OL 1948 i London tok han sølv på 1500 frisvømming, og på 400 m fri tok han bronse. Selv om de olympiske resultatene kunne tyde på noe annet, satte han hele 28 verdensrekorder i løpet av karrieren.
Marshall slo gjennom som 16-åring, da han vant alle fridistansene fra 220 til 1650 yards under det australske mesterskapet i 1947. Året etter ble han tatt ut i OL-troppen til lekene i London, der han tok bronse på 400 m fri, bak den amerikanske duoen Bill Smith og Jimmy McLane. Han tok i tillegg sølv på 1500 meter, igjen slått av McLane.
McLanes trener, Bob Kiphuth, var så imponert over Marshalls resultater at han fikk Marshall til å studere og trene under seg ved Yale University i Connecticut. Med Kiphuth som trener satte Marshall 19 verdensrekorder, 15 av dem i løpet av en måned. Marshall nådde imidlertid toppnivået lenge før OL 1952 i Helsingfors. Der greide han ikke å kvalifisere seg til finalen på 400 meter, og kom på en klar sisteplass på 1500 meter, hele 41 sekunder bak deltakeren som endte nest sist.
Marshall gjorde et tredje OL-forsøk under OL 1956 i Melbourne. 26 år gammel hadde han sluttet med frisvømming, og satset på den nyopprettede grenen butterfly. Han kom til finalen på 200 m, der han endte på femteplass.
Bare få uker etter OL omkom Marshall i en bilulykke.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) John Marshall – Olympedia 
(en) John Marshall – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) John Marshall – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) John Marshall – Sport Australia Hall of Fame 
(en) John Marshall – Swimming Hall of Fame 
John Marshalls profil på databaseolympics.com
Døpenavn

Døpenavn er det navnet et barn får av sine foreldre, ved dåp eller navnefest.
Døpenavn brukes i noen tilfeller også som et generelt synonym for fornavn, uavhengig av religion og navneseremoni.


== Historie ==
Før i tiden var oftest slik at første gangen barnets navn ble nedskrevet, så var det da dets navn ble innført i kirkeboken av presten (ministerialbok) og klokkeren (klokkerbok).
Døpenavn var også noe nyfrelste voksne i misjonsmarkene og andre steder fikk da de ble tildelt et «kristent» navn i tillegg til sitt eget, hvis deres eget navn ansås å være «hedensk». I enkelte engelskspråklige områder kalles fortsatt fornavn «christian name». Konvertitter til islam tar fortsatt et arabisk navn i tillegg til sitt eget.
Phoenix (planter)

Phoenix er en gruppe planter som lever i forskjellige miljøer som sumper, ørkener, og mangrovesjøkyst. De fleste Phoenix-artene kommer fra halvtørre områder, men opptrer vanligvis hvor grunnvannet står høyt, eller nær elver.
Bladene er 1-6 meter lange. De er særbu; pollinering skjer med vinden og med insekter.
Blomstene er gulbrune og rundt 1 cm brede.


== Arter ==
Daddelpalme, Phoenix dactylifera
Phoenix acaulis
Phoenix andamanensis
Phoenix atlantica
Phoenix caespitosa
Kanariepalme, Phoenix canariensis
Phoenix loureiroi
Phoenix paludosa
Phoenix pusilla
Phoenix reclinata
Dvergdaddelpalme, Phoenix roebelenii
Phoenix rupicola
Phoenix sylvestris
Phoenix theophrasti


== Eksterne lenker ==
(en) Phoenix i Encyclopedia of Life 
(en) Phoenix i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Phoenix hos Artsdatabanken 
(sv) Phoenix hos Dyntaxa 
(en) Phoenix hos ITIS 
(en) Phoenix hos NCBI 
(en) Phoenix hos The International Plant Names Index 
(en) Phoenix hos Tropicos 
(en) Kategori:Phoenix (Arecaceae) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phoenix – detaljert informasjon på Wikispecies
VM i turn 1909

Det fjerde verdensmesterskapet i turn ble arrangert 1. til 2. august 1909 i Luxembourg i Luxembourg.  
Fem øvelser for herrer ble arrangert: Mangekamp (sammenlagt), svingstang, skranke, ringer og lagkonkurranse. 


== Resultater ==


=== Lagkonkurranse ===


=== Mangekamp ===


=== Ringer ===


=== Skranke ===


=== Svingstang ===
1: Siden medaljevinnerne som representerte det østerriks-ungarske imperiet kom fra  Böhmen, ble de vunnede medaljene flere år senere overført til Tsjekkoslovakia av FIG. 


== Referanser ==
Olai

Olai er et mannsnavn dannet av genitivsformen av Olaus, den latiniserte formen av Olaf, som er dannet av de urnordiske navneleddene anu, «stamfar», og laibaR, «etterkommer». Navnet er også brukt i også i Asturias, nord i Spania, der det er skrevet med en aksent over a-en: Olái.


== Utbredelse ==
Tabellen nedenfor gir en detaljert oversikt over populariteten til mannsnavnet Olai  i noen av de landene hvor statistikk er tilgjengelig.
Olai var et populært navn på norske guttebarn på midten av 1800-tallet.


== Kjente personer med navnet ==
Personene i listen er ordnet kronologisk etter fødselsår.

Olai Njå (f. 1916), norsk bonde, kjent fra serien Norges herligste
Jens Olai Justvik (f. 1960), norsk operasanger (baryton)


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==

(en) Behind the Name: Olai
(en) Think Baby Names: Olai
15. serierunde i 2. divisjon avdeling 3 2008

15. serierunde i 2. divisjon avdeling 3 2008 startet 9. august og endte med en kamp den 11. august 2008.
Doms- og sanksjonsutvalget har bestemt at Stavanger IF sanksjoneres med tap av to poeng i inneværende sesong for klubbens A-lag for menn for bruk av ikke spilleberettiget spiller i obligatoriske kamper. Klubben ilegges også en bot på 10 000 kroner.


== Resultater ==


== Eksterne lenker ==
2. divisjon avdeling 3 2008: Terminliste og resultater på altomfotball.no
Stiftsdireksjon

Stiftsdireksjonen var en juridisk enhet som besto av biskopen og den fylkesmann som bodde i stiftsstaden (tidligere stiftsamtmannen). Stiftsdireksjonens oppgaver var kontroll med offentlige stiftelser og legater og styret av det beneficerede gods. Den var også den øverste geistlige administrasjon i hvert enkelt bispedømme. Stiftsdireksjonene ble opprettet i 1848 eller 1849 og virket i vel 150 år.
Tavastehus

Tavastehus (finsk: Hämeenlinna) er en by og kommune i landskapet Egentliga Tavastland i Finland. Kommunen har rundt 66 200 innbyggere og har en utstrekning på 2 067,28 kvadratkilometer etter at kommunene Hauho, Kalvola, Tuulos, Lammi og Renko ble sammenslått med Tavastehus kommune 1. januar 2009.
Tavastehus var administrasjonssenter i Södra Finlands län. Tavastehus er hovedsakelig finskspråklig.


== Historie ==

Tavastehus ble en by først under Per Brahe d.y. i 1639, selv om det er spor etter gammel bebyggelse særlig i området rundt Tavastehus slott, blant annet en handelsplass fra 800-tallet på den andre siden av innsjøen Vångån. I 1778 ble byen flyttet til sin nåværende plassering, omtrent en kilometer lenger sør enn den tidligere plasseringen. 
Etter en brann i 1831 ble Tavastehus gjenoppbygget etter en helhetlig byplan med brede gater. Tavastehus fikk jernbaneforbindelse med Helsingfors allerede i 1862, og dette var Finlands første jernbanestrekning.


== Kjente personer fra Tavastehus ==
Jean Sibelius var født og oppvokst i byen
Juho Kusti Paasikivi studerte i byen
Jouko Ahola er født og oppvokst i byen
Kimi Räikkönen og Jenni Dahlman giftet seg i byen 31. juli 2004


== Vennskapsbyer ==
 Bærum, Norge
 Celle, Tyskland
 Qeqertarsuatsiaat, Grønland
 Hafnarfjörður, Island
 Tver, Russland
 Püspökladány, Ungarn
 Toruń, Polen
 Uppsala, Sverige
 Weimar, Tyskland
		


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hämeenlinna – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Hämeenlinna – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Tavastehus
Tavastehus stad
Benefisert gods

Benefisert gods er jordeiendom som ligger til et embete, og som embetsinnehaveren (beneficiarius) selv bruker eller har leieinntekter av. Det kalles også mensalgods (av lat. mensa) og prestebordgods med mer.
Man må huske på at svært få eide sin egen jordeiendom, når man ser litt bakover i tid. I Norge var bonden stort sett kun en leietager av jorden han drev. Kongen slo under seg eiendommer med makt, mens kirken fikk eiendommer i «gave» mot visse kirkelige gjenytelser og tjenester.
Ved reformasjonen inndro kongen formelt alle eiendommer tilhørende kirker og klostre. I praksis fortsatte imidlertid den gamle ordningen med innkreving av avgifter og bortforpaktning av skatterettigheter. Utover på 1600 og 1700-tallet ble kongen av økonomiske årsaker tvunget til å selge ut eiendommene sine, for å finansiere krigshandlinger og et overdådig levesett. Eiendommene ble for en stor del kjøpt opp av adel og byborgere.
Eiendommene ble formelt benefisert vedkommende geistlige, sivile eller militære embetsmann eller eventuelt dennes enke etter enevoldskongens nådige bestemmelse. 20. august 1821 kom lov angående det benefiserende gods. Denne loven omhandler det offentlige jordegodset i tre kategorier – det som direkte tilhører staten, det som er benefisert embeter og brukes av innehaveren, og det som er benefisert stiftelser. Den bestemmer at for fremtiden skal alt offentlig jordegods bestyres og anvendes etter denne lovens forskrifter. Loven oppretter også Opplysningsvesenets fond og bestemmer at inntektene for dette fondet skal holdes adskilt i to deler, nemlig de vedvarende årlige inntekter, som straks kan anvendes til opplysningsvesenets fremme, og de tilfeldige temporære inntekter (eksempelvis salgssummer og bøter) som skal gjøres fruktbringende.
Geistlige benefiserte eiendommer kalles kirkegods, mens kongelige benefiserte eiendommer kalles krongods. En del kalles også adelsgods, men denne delen ble etter hvert ubetydelig i Norge.


== Referanser ==
Beneficium

Beneficium er latin og betyr gunstbevisning eller velgjerning.  Under de danske enevoldskongene fikk embetsmenn sin lønn ved at de fikk jordeboksrettigheter og/eller skatteinntekter.  I moderne juridisk språkbruk finnes det en rekke beneficia, altså unntagelser fra den alminnelige lovgivning til fordel for en eller flere personer.
BBC Alba

BBC Alba er en TV-kanal fra BBC som sender på skotsk-gælisk. De første sendingene kom på luften 19. september 2008. Kanalen blir sendt via satellitt og kabel. Fra 20. september 2008 sendte kanalen fra klokken 16.00 til 00.00 hver dag. Kanalen blir distribuert til hele Storbritannia via satellitt.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Lycia

Lycia er en slekt av de egentlige målere (Geometridae) som tilhører underfamilien Ennominae. Hannene er middelsstore, kraftige, grå målere med fjærformede antenner, vingene er vanligvis tynt skjellkledte. Hunnene er ofte, men ikke alltid, vingeløse. Larvene er nakne, gråbrune med gule flekker eller streker og lever på ulike busker og løvtrær. Det finnes tolv arter i den palearktiske sone, åtte av disse forekommer i Europa, og to arter i Nord-Amerika. I Norge forekommer olivenlurvemåler, myrlurvemåler og fjellurvemåler.


== Levevis ==
Disse artene finnes først og fremst i kalde områder, i nordområdene og i fjellområder lenger sør. Hannene flyr om våren, ofte ganske tidlig. Hunnen sitter for det meste i ro, også hos de artene der de kan fly. Disse artene blir sjelden tallrike og er ikke regnet som skadedyr.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppen Heteroneura
gruppen storsommerfugler
gruppen / overfamilie målere  (Geometroidea)
familien egentlige målere  (Geometridae)
underfamilien Ennominae, – 561 europeiske arter, 76 er funnet i Norge.
Slekten Lycia Hübner, 1825
Lycia alpina (Sulzer, 1776) – mellomeuropeiske fjellområder
Lycia florentina (Stefanelli, 1882) – Mellom-Europa
Lycia graecarius (Staudinger, 1881)
olivenlurvemåler, Lycia hirtaria (Clerck, 1759)
Lycia isabellae (Harrison, 1914)
Myrlurvemåler, Lycia lapponaria (Boisduval, 1840)
Fjellurvemåler, Lycia pomonaria (Hübner, 1790)
Lycia zonaria (Denis & Schiffermüller, 1775) – Mellom-Europa, funnet nord til Sverige
Lycia degtjarevae Viidalepp, 1986 – Asia
Lycia incisaria (Lederer, 1870) – Asia
Lycia liquidaria (Eversmann, 1848)- Asia
Lycia necessaria (Zeller, 1849) – Asia
Lycia rachelae (Hulst, 1896) – Nord-Amerika
Lycia ypsilon (Forbes, 1885) – Nord-Amerika


== Litteratur ==
Aarvik, Leif, Berggren, Kai, Hansen, Lars Ove. 2000. Norges Sommerfugler. Catalogus Lepidopterorum  Norwegiae. Norsk entomologisk forening. 192 sider. ISBN 82-995095-1-3
Aarvik, Leif, Hansen, Lars Ove, Vladimir Kononenko. 2009. Norges Sommerfugler. Håndbok over Norges dagsommerfugler og nattsvermere. Norsk entomologisk forening, Naturhistorisk museum, Universitetet i Oslo. 432 sider. ISBN 978-82-996923-2-8


== Eksterne lenker ==
(en) Lycia i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lycia hos Artsdatabanken 
(sv) Lycia hos Dyntaxa 
(en) Lycia hos ITIS 
(en) Lycia hos NCBI 
(en) Kategori:Lycia (Geometridae) – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lycia – detaljert informasjon på Wikispecies 
Fauna Europaea Web Service (2004) Fauna Europaea version 1.1, www.faunaeur.org
Tavastehus slott

Tavastehus slott (Hämeen linna) ble etablert av Birger jarl rundt 1250, rett etter at han vendte tilbake til Sverige fra korstoget i Tavasterland i Finland. Stedsnavnet Tavastehus opptrer første gangen i historiske nedtegnelser fra 1308.
Slottet ligger i sentrum av dagens by Tavastehus. Det ligger ved innsjøen, men da det ble bygget lå det på en øy.
Stedet har sannsynligvis også tidligere hatt befestninger, og i nærheten har man funnet spor etter en handelsplass fra 800-tallet. Befestningen hadde først et sentralt kastell av gråstein, senere ble den omgitt av en ringmur med tre tårn. Her ble det i hovedsak benyttet tegl. På slutten av 1200-tallet ble kastellet bygget om til en borg. I middelalderen ble festningen bygget om det bolig for slottshøvedsmannen.
Festningen ble brukt som fengsel i perioden 1837–1972.


== Eksterne lenker ==
(fi) Offisielt nettsted 
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Offisielt nettsted 
(en) Häme Castle – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Jacob Ellehammer

Jacob Christian Hansen Ellehammer (født 14. juni 1871, død 20. mai 1946), var en dansk urmaker, oppfinner, finmekaniker og pionerflyger.
Ellehammer arbeidet med å utvikle lette bensinmotorer for motorsykler, men rundt 1903 begynte han å eksperimentere med en lett motor for et fly. Hans første fly ble klart i 1905, men prøveflygingen ble foretatt først i 1906. Disse forsøkene forgikk uten pilot. Flyet var festet med et rep til en påle og flyet ble styrt med liner og flyvningen kunne bare foregå i sirkler.
Senere på året ble flyet bygget om  og fikk en sterkere motor og ytterligere et vingepar ble festet til flykroppen.  Den 12. september 1906 gjennomførte den 35-årige Ellehammer den første «riktige» motorflygingen i Europa. Flygingen ble gjennomført og flyet steg til en høyde på ca. 50 cm. og landet igjen etter 42 meters flukt. Om dette er den første flyvning i Europa er usikkert ettersom franskmannen Clément Ader gjorde et lignende forsøk på slutten av 1890-tallet
Totalt tok Ellehammer ut 400 patenter. Ved femtiårsdagen for Ellenhammers flyvning i 1956 kom det ut et dansk minnefrimerke for Ellehammer


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Mer om Ellehammer med  bilder av hans fly
Vestlandsk raudkolle

Vestlandsk raudkolle er en gammel, norsk kurase.


== Historie og utbredelse ==
Vestlandsk raudkolle er et resultat av krysning av lyngdalsfeet og feet i Rogaland. Analyse av arvematerialet viser at raudkollen ikke er beslektet med de andre nordiske kurasene. Raudkolla ble slått sammen med rasen vestlandsk fjordfe i 1947. Da man startet arbeidet med å revitalisere de gamle storferasene i Norge, besluttet man imidlertid å igjen skille fjordfeet og raudkolla. Det var i 2007 ca. 350 registrerte dyr. Det formidles sæd fra raudkolleokser gjennom GENO. Norsk Landbruksmuseum har avtale om bevaringsbesetning for rasen ved Jærmuseet (tre kyr pluss påsett) og ved Lyngheisenteret (fire kyr pluss påsett).


== Kjennetegn ==
Som navnet tilsier er rasen rød og kollet. Gjennomsnittsvekta for kyr av rasen er 450 kg, noe som er 100 kg mindre enn for ei gjennomsnittlig NRF-ku.  På slutten av 1800-tallet var rasen av de tyngste av de gamle kurasene i Norge. Gjennomsnittlig årsavdrått for 2002 var på 3630 kg. Dette er cirka halvparten av avdråtten til ei NRF-ku.


== Andre norske kuraser ==
Sidet trønder- og nordlandsfe
Telemarksfe
Østlandsk rødkolle
Vestlandsk fjordfe
Dølafe
Målselvfe
Norsk rødt fe


== Eksterne lenker ==
http://www.raudkolle.no
https://web.archive.org/web/20080622123603/http://www.skogoglandskap.no/Artsbeskrivelser/vestlandsk_raudkolle
http://geno.no
Om rasen på NordGen
Träskända

Träskända (finsk: Järvenpää) er en by og kommune i landskapet Nyland i Finland. Stedet ligger rundt 38 km nord for Helsingfors. og har rundt 38 631 innbyggere og et utstrekning på 39,88 km². Träskända grenser til kommunene Tusby og Sibbo.
Träskända er hovedsakelig finskskråklig.
Träskända er i første rekke kjent som komponisten Jean Sibelius' hjemsted fra 1904 og fram til hans død.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Järvenpää – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Järvenpää – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Uppslagsverket Finland, Träskända
Oliver Elliot

Oliver Eduardo Elliot Bañados (født 19. juni 1987 i Viña del Mar i Chile) er en chilensk svømmer. Elliot er fristilsvømmer og debuterte i De olympiske leker 2008 i Beijing i øvelsen 50 m fri. Han vant sitt heat med tiden 22,75 sek, men klarte ikke å kvalifisere seg til semifinalen. Elliot vant gull i Copa Italia de Santiago i juli 2008 og satte samtidig chilensk rekord. Samtidig kvalifiserte han seg til sommerlekene.
Olivet Elliot nevner den russiske svømmeren Aleksandr Popov og den australske svømmeren Eamon Sullivan som sine største forbilder.
Elliots far, Oliver, er av britisk avstamning, mens moren, Pamela, er chilensk. Oliver er bror til basketballspilleren Mark Elliot. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oliver Elliot – Olympics.com 
(en) Oliver Elliot – Olympic.org 
(en) Oliver Elliot – Olympedia 
(en) Oliver Elliot – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Oliver Elliot – FINA 
(en) Oliver Elliot – swimrankings.net 
(en) Oliver Elliot – TheSports.org
Invertsukker

Invertsukker eller spaltet rørsukker (sukrose) består av like vektdeler glukose og fruktsukker (fruktose). Det er hovedbestanddelen i naturlig honning. Det forekommer i fast form eller som tyktflytende sirup. Bruksområdet er i farmasi, baking av brød, fremstilling av hermetisk frukt, til fremstilling av kunstig honning og i bryggeriindustrien. 
Bruk av invertsukker i stedet for sukrose i maten kan redusere risikoen for karies i tennene.Invertsukker i flytende form brukes fremfor alt mest i iskrem og konfityr, men også i godteri og sjokolade, slik som Freias «Mandelstang».  
Invertsukker fremstilles ved kjemisk eller enzymatisk spalting av disakkaridet sakkarose, i en prosess som kalles invertering.  Ved enzymatisk spalting, også kalt hydrolyse, brukes et enzym kalt sakkarase eller invertase.
Navnet invertsukker stammer fra engelsk invert som betyr snu eller vende om, fordi sukrose dreier planpolarisert lys til høyre, mens den hydrolyserte blandingen dreier lyset til venstre.


== Referanser ==
Statlig fond

Et statlig fond er en statseid formuesmasse som er avsatt til et bestemt formål, med eller uten særegne lovbestemmelser og forskrifter. Formuesmassen kan bestå av realverdier såvel som finansverdier.


== Norge ==
Det største statlige fondet i Norge er det såkalte Oljefondet (Pensjonsfond utland), men også Folketrygdfondet, Statskog SF og Finnmarkseiendommen er betydelige statlige fonds. Opplysningsvesenets fond er et statlig styrt fond, men regnes ikke som statlig fond da eierskapet ikke kan tilegnes staten.


== Referanser ==
Aldo Duscher

Alvaro Pedro Duscher (født 22. mars 1979 i Esquel) bedre kjent som Aldo Duscher, er en argentinsk tidligere fotballspiller med østerriksk pass. Han spilte sist (2013) som defensiv midtbanespiller for Veria FC i Hellas. 
Han begynte sin profesjonelle karriere hos Newell's Old Boys i 1996. I 1998 reiste han til Europa for å spille for Sporting Clube de Portugal. Hos de vant han den portugisiske ligaen i 2000. Han signerte så for Deportivo de La Coruña, før han gikk til Racing Santander i 2007.
I august 2008 signerte han en tre-årskontrakt for Sevilla FC. 
Han har også spilt tre kamper for det argentinske landslaget.


== Eksterne lenker ==
(en) Aldo Duscher – FIFA 
(fr) Aldo Duscher – LÉquipe 
(en) Aldo Duscher – Transfermarkt 
(en) Aldo Duscher – national-football-teams.com 
(en) Aldo Duscher – WorldFootball.net 
(en) Aldo Duscher – FootballDatabase.eu 
(en) Aldo Duscher – Fora De Jogo 
(en) Aldo Duscher – FBref
Sikt og sakefall

Sikt- og sakefallsretten er den rett som tilkom en føydalherre til å stille en lovbryter til rette (sikte ham) og til å putte idømte bøter/boslodd (sakefall) i egen lomme. 
Sikt- og sakefallsretten er nær knyttet til «hals- og håndsretten», som var adelens rett til å fange forbrytere, reise tiltale og gi dom. Hals- og håndsrett ble innført i Norge ved adelsprivilegier i 1646, men på grunn av liten adel i eneveldetiden fikk aldri hals- og håndsretten noe stor rolle i Norge. 
I 1666 ble krongodset i Nord-Norge forpaktet til privatpersoner og dermed var sikt- og sakefallsretten bortforpaktet eller overdratt til private i stor utstrekning helt til unionen med Danmark ble oppløst, men selv om sikt-og sakefallsretten for private formelt sett falt bort etter overgang til den svensk-norske unionen i 1814 levde rudimenter videre frem til siste halvdel av forrige århundre. Grunnloven forbyr sakefall som består av jord eller boslodd (§ 104).


== Kilder ==
Norsk historisk leksikon: Hals- og Håndsrett
Norsk historisk leksikon: Sakefall