Fredning av planter

Fredning av planter reguleres av den enkelte stats lovverk, samt internasjonale konvensjoner.
Planter kan fredes på flere måter. I Norge fredes planter som enkeltarter i hele riket, eller som biotopvern. Fredning innen et avgrenset område, f.eks. plantefredningsområde, naturreservat eller nasjonalpark er også vanlig.
Enkeltartene som er fredet etter naturvernloven er fredet mot direkte skade, ødeleggelse og innsamling. Det betyr at ingen har lov til å ødelegge eller plukke plantene som står på fredningslisten.
Det er utarbeidet en Norsk rødliste for arter med oversikt over plante- og dyrearter som på en eller annen måte er trua av utryddelse, er utsatt for betydelig reduksjon eller er naturlig sjeldne. Rødlistede arter har ikke noe spesielt juridisk vern, men rødlistingen er tenkt som et redskap i forvaltningen av det biologiske mangfoldet. Det vil variere fra sak til sak hvor stort hensyn en tar til rødlistede arter. 


== Historikk ==
Den første plantefredning gjaldt en del sjeldne fjellplanter på Dovrefjell. Innsamling av planter ble etter hvert en farlig trussel mot de sjeldne artene her. I 1905 ble det vedtatt å frede enkelte navngitte planter på Statens fjellstue-eiendommer på Dovrefjell (Drivstua og Kongsvoll fjellstueutmåling). I 1911 ble denne fredningen formelt hjemlet i den vedtatte Lov om Naturfredning fra 1910, forløperen til den nåværende lov om naturvern (naturvernloven).


== Totalfredninger og biotopvern ==
Myndighetene kan gjøre vedtak om at sjeldne planter, eller planter som står i fare for å forsvinne, fredes i hele landet eller i bestemte områder. Planter som fredes i hele landet er totalfredet. Dette er hjemlet i naturvernloven § 13. I 1956 (revidert 1976) ble den første plante totalfredet i Norge. Dette var misteltein, en vintergrønn busk som snylter på greinene til andre trær. Om planter fredes i bestemte områder er det snakk om plantefredningsområder. Disse opprettes gjerne i forbindelse med landskapsvernområder for å styrke vernet av enkeltarter.


== Fredningsliste (Norge) ==
Listen under omfatter alle fredete planter i Norge. Dato og vedtaksform viser til fredningsvedtaket som gjelder nå; enkelte arter er blitt fredet flere ganger. Bern viser om planten er oppført som strengt beskyttet planteart i Bern-konvensjonens appendiks I. Alle norske orkideer er omfattet av CITES (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and Flora) som forbyr handel med truete arter.
Følgende arter og underarter av planter (inkl. frø) er fredet mot direkte skade og ødeleggelse, herunder innsamling og annen form for direkte etterstrebelse: 

Systematikk og vitenskapelige navn følger artslisten fra juli 2005 som er knyttet til forskrift om fredning av truede arter. Hvis arten ikke er nevnt her, følges artslisten som er knyttet til Bernkonvensjonen. Biologisk systematikk er en vitenskap i stadig utvikling, og flere av plantene har i ettertid fått andre vitenskapelige navn. Det henvises til artikkelen om hver enkelt art for oppdatert systematikk.


== Se også ==
Norsk rødliste for arter
Fredning (dyr)
Karplanter på norsk rødliste 2015
Karplanter på norsk rødliste 2010
Karplanter på norsk rødliste 2006
Karplanter på norsk rødliste 1998


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge – Fredete arter
Direktoratet for naturforvaltning - Fredede arter
Lovdata - Forskrift om fredning av truede arter
Artikkel om plantefredning