jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Diabetisk retinopati

Diabetisk retinopati er en synsskade som følge av diabetes.
Diabetes er en sykdom som ofte medfører komplikasjoner i øynene. Sykdommen er den hyppigste årsaken til blindhet blant mennesker i arbeidsfør alder i den industrialiserte del av verden. Skadene på synet skyldes hovedsakelig at det skjer endringer på øyets netthinne.


== Årsak ==
Ved diabetes kan det utvikles fortetninger i de tynne hårrørsårene (kapillarene)i kroppen, slik at blodstrømmen stopper opp. For å gi fortsatt næring til cellene danner kroppen nye blodårer. De nydannede årene er skjøre og det oppstår lett blødninger. Danning av nye blodårer på netthinnen, blødninger og påfølgende dannelse av arrvev vil gi nedsatt syn og kan i ytterste konsekvens resultere i total blindhet. Hvordan og i hvilken grad synet påvirkes er helt avhengig av hvor omfattende endringene er, hvor de befinner seg på netthinnen og hvor store blødninger de forårsaker. En liten blødning sentralt på netthinnen kan for eksempel medføre betydelig redusert visus, mens en stor blødning perifert på netthinnen ikke påvirker synet nevneverdig. Ved omfattende netthinneforandringer vil imidlertid både skarpsynet og synsfeltet være berørt.


== Symptomer ==
På samme måte som forandringene på netthinnen kan variere, vil også symptomene på diabetisk retinopati variere. Nedsatt syn er som regel ikke de første symptomene på diabetes. Med den kunnskap man i dag har om mulige øyekomplikasjoner, er det vanlig at diabetikere gjennomfører regelmessige rutinekontroller for at eventuelle endringer i øynene skal oppdages så tidlig som mulig.


== Behandling ==
Det vesentlige for å forebygge øyekomplikasjoner ved diabetes, er at sykdommen kontrolleres skikkelig med diett eller insulin. Dersom det likevel skjer endringer på netthinnen behandles dette hovedsakelig ved hjelp av øyelaser. Laserbehandlingen stopper blødninger og forhindrer at det gjøres ytterligere skade. En bivirkning av denne behandlingen er imidlertid at de behandlede områdene blir satt ut av funksjon for godt. Behandlingens lokalisering på netthinnen er derfor svært avgjørende for hvordan synet påvirkes. I noen tilfeller kan det i tillegg til laserbehandling også være aktuelt med kirurgiske inngrep i øyet for å fjerne blod, nydannede blodårer og arrvev.


== Aktuelle tiltak ==
En rekke hjelpemidler og tiltak kan være aktuelle, blant annet forstørrende hjelpemidler som luper, lupebriller, kikkerter og forstørrende-TV. Videre kan det være aktuelt med filterbriller, ekstra belysning og ADL-hjelpemidler, eller hjelpemidler for blinde dersom synet er gått helt tapt. På grunn av store variasjoner i hvordan synsnedsettelsen arter seg, er det vanskelig å forutsi hvilke hjelpemidler som er mest aktuelle.
Nystagmus

Nystagmus er et medisinsk begrep som betegner ufrivillige bevegelser, men det brukes spesielt ofte om ufrivillige rytmiske øyebevegelser. Patologisk nystagmus ses ofte hos blinde og sterkt svaksynte hvor årsaken til synshemningen er medfødte lidelser som albinisme, katarakt, total fargeblindhet og store brytningsfeil som ikke er blitt korrigert. Nystagmus kan dessuten også være medfødt og i seg selv være årsak til redusert syn. I mange tilfeller blir øyebevegelsene mer uttalt når man er sliten, noe som gjør at synet kan variere i løpet av dagen. Nystagmus medfører generelt nedsatt syn og lav visus.
Nystagmus fører i tillegg til problemer med koordinasjon mellom øye og hand.


== Behandling ==
Ufrivillig nystagmus er som regel medfødt eller utviklet i barneårene og lar seg sjelden behandle, men forskning har vist at en type øyedråper kan ha positiv effekt mot betennelsen.


== Aktuelle tiltak ==
Ved enkelte former for nystagmus kan spesielle briller bidra til å redusere øyebevegelsene. Ellers kan forstørrende hjelpemidler som luper, lupebriller, kikkerter og forstørrende-TV være aktuelle.


== Referanser ==
Keratokonus

Keratokonus kjennetegnes ved at hornhinnen blir tynnere og at den stadig endrer fasong. Dette medfører betydelig astigmatisme som kan være vanskelig å korrigere ved hjelp av briller eller kontaktlinser.
Den første kjente anvendelsen av kontaktlinser for å korrigere keratokonus ble utviklet av franskmannen Eugène Kalt. Fleischer ringer er indikasjon på keratokonus
Øydnavatnet

Navnet Øydnavatnet viser til to innsjøer i Lyngdal kommune i Agder fylke: 

Ytre Øydnavatnet
Øvre Øydnavatnet
Øvre Øydnavatnet

Øvre Øydnavatnet er en innsjø i elva Audna i Lyngdal kommune i Agder fylke. Arealet er 3,04 km², og vannet ligger 111 meter over havet. 
Nord for innsjøen ligger tettstedet Byremo med en mye brukt offentlig sandstrand, der det er toaletter og flytebrygge. I vest ligger bygda Øvre Øydna. Fylkesvei 460 går langs vestsiden av vatnet. Det er ål og store mengder ørret i vatnet.


== Referanser ==
Rånåsfossen

Rånåsfossen er en foss i Glomma ved Rånåsfoss i Sørum kommune i Akershus. Fossen har fått sitt navn etter gården Raanaas. Den har et fall som kan utnyttes til kraftproduksjon og ble utbygget med vannkraftverk ferdigstilt i 1927 til Rånåsfoss kraftstasjon.
Hvis det var en sluse i forbindelse med denne demningen og ved Bingsfoss kraftverk ville det være mulig å dra med småbåter fra Solbergfoss i Askim, til Fåberg nord for Lillehammer.
Dvergbjørk

Dvergbjørk (Betula nana) er en busk av løvtre i bjørkefamilien, som sjelden blir over 1 m høy. Artsnavnet nana kommer fra det latinske nanus som betyr «dverg» eller «dverglik».


== Beskrivelse ==
Arten er lav og buskformet eller krypende, med små (maksimalt 1 cm), stive blad. Han- og hunnrakler står på samme individ - den er altså en såkalt sambu eller tokjønnet. Den får om høsten en praktfull, sterk rød farge.
Dvergbjørk vokser i fjellet i de fleste plantesamfunn, risheier (ofte dominerende), vierkratt og myrer, særlig på toppen av torvmosetuer. Den tåler ikke langvarig snødekke. Den vokser i hele den skandinaviske fjellkjeden, og er meget vanlig. Den fins også i lavlandet på myrer. Den går i Jotunheimen opp til 1570 moh, i Troms 1075 moh, og vokser ellers i Europa, Grønland og Vest-Sibir.
Dvergbjørk er den eneste observerte arten av trær som vokser på Svalbard, hvor den årvisst vokser i Colesdalen midtveis mellom Longyearbyen og Barentsburg.
Den danner hybrid med fjellbjørk i fjellet. Hybriden er oftest atskillig større enn dvergbjørk. Denne er vanlig i hele fjellkjeden, særlig ved tregrensen. Dvergbjørk kan også danne hybrider med vanlig bjørk, og ytterst sjelden med hengebjørk, særlig langt nord.


== Se også ==
Bjørkeslekten


== Eksterne lenker ==
(en) Dvergbjørk i Encyclopedia of Life 
(en) Dvergbjørk i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dvergbjørk hos Artsdatabanken 
(sv) Dvergbjørk hos Dyntaxa 
(en) Dvergbjørk hos ITIS 
(en) Dvergbjørk hos NCBI 
(en) Dvergbjørk hos Panarctic Flora 
(en) Dvergbjørk hos The International Plant Names Index 
(en) Dvergbjørk hos Tropicos 
(en) Kategori:Betula nana – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Betula nana – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Status er: «spiselig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.
Haren (stjernebilde)

Haren (fra latin Lepus) er et stjernebilde på den sørlige himmelhalvkule.


== Kilder ==
(no) Haren (stjernebilde) i Store norske leksikon
Geir Vestad

Geir Egil Vestad (født 1954) er en norsk journalist og litteraturkritiker. Han arbeider som kulturredaktør i Hamar Arbeiderblad og har blant annet anmeldt og formidlet barnebøker. I 1996 kåret Norsk kritikerlag Geir Vestad til Årets litteraturkritiker. Vestad bor på Hamar.


== Utgivelser ==
2008: Hedmarks forfattere (Oplandske Bokforlag), ISBN 978-82-7518-152-5
Demonstrasjonsskole for skoleårene 2006–2008

Demonstrasjonsskole for skoleårene 2006-2008

Se også DemonstrasjonsskoleHerad skule ( 1.–7.), Gol kommune, Buskerud
Vahl skole (1.-7.), Oslo kommune
Hvalstad barneskole (1. – 7.), Asker kommune, Akershus
Ranheim skole (1. – 7.) Markaplassen skole (8. – 10.) (felles søknad), Trondheim kommune, Sør-Trøndelag
Vollen ungdomsskole, Asker kommune, Akershus
Bakkeløkka ungdomsskole, Nesodden kommune, Akershus
Åretta ungdomsskole, Lillehammer kommune, Oppland
Skien videregående skole, Skien kommune, Telemark
Brundalen videregående skole, Trondheim kommune, Sør-Trøndelag
Ullern videregående skole, Oslo kommune
Ulsrud videregående skole, Oslo kommune
Ingunn Økland

Ingunn Elisabeth Økland (født 3. september 1969) er en norsk journalist og film- og litteraturkritiker. Hun arbeider som kommentator og anmelder i kulturredaksjonen i Aftenposten i Oslo, der hun blant annet har skrevet flere innlegg om samtidslitteratur og poesi. I 1997 kåret Norsk kritikerlag Ingunn Økland til Årets litteraturkritiker. I 2019 mottok hun Olav Dalgard og Henrik Rytters kritikarpris. I 2005 utgav hun reiseboka Nedenunder Australia i sol og skygge sammen med Nils Are Økland.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Portrett
Geest

Geest, eller gest (nedertysk: «tørr», «ufruktbar»), betegner en landskapstype som er utbredt over hele det nordeuropeiske slettelandet fra Nederland til Polen.
Geest er de delene av landskapet som hever seg over det helt flate marsklandet. Geest kan både være av glasial eller glasifluvial opprinnelse; det vil si at den enten består av morene avsatt av breen i istidene eller av smeltevannselver ved brefronten som såkalt sandur.
Generelt er geesten mer næringsfattig enn marsken. Geest som består av endemorene eller bunnmorene er likevel mer fruktbar enn geest av glasifluvial opprinnelse, som har et høyt innhold av sand. Der geestformer når helt ut til dagens kystlinje, dannes ofte en brattkant som på tysk kalles «Kliffküste».
Den naturlige vegetasjonen for geesten er furuskog.


== Kulturlandskapet ==
De eldste bosettingene i områder som veksler mellom marsk og geest ligger på geesten fordi de her var beskytta mot stormfloder. Etter som områdene ble tettere bosatt, utvikla det seg ulike jordbrukskulturer på henholdsvis marsken og geesten.
I dag er geestland for en stor del brukt til potetdyrking. Leplanting for å stoppe sandflukt er utbredt.
Gest (andre betydninger)

Gest har flere betydninger:

Gest eller gestus er en form for ikke-verbal kommunikasjon
Den norske rap-artisten Gunnar Greve Pettersen
Lavtliggende slettelandskap i Nord-Europa, også kalt Geest
Tom Egil Hverven

Tom Egil Hverven (født 8. juni 1960) er en norsk litteraturkritiker og forfatter. Han er hovedanmelder i Bokmagasinet i avisa Klassekampen. 
Han er cand. philol. med hovedfag i litteraturvitenskap. Han har bakgrunn som anmelder og kulturkommentator fra NRK, blant annet i radioprogrammene Kritikertorget, Boktilsynet og Ordfront, som redaktør for Kulturoperatørene og prosjektleder for Leseforeningen i fjernsynet, samt fra litterære tidsskrifter og dagspressen.
I 1998 kåret Norsk kritikerlag Tom Egil Hverven til Årets litteraturkritiker. I 1999 utgav han essaysamlinga Å lese etter familien. Forsøk om norsk litteratur på 1990-tallet. I 2013 kom boka Terrorens ansikt, om rettssaken mot Anders Behring Breivik, utgitt sammen med kunstneren Sverre Malling. I 2017 mottok han Olav Dalgards kritikarpris. I 2019 utgav han Lyset i støvsøylen - en samtale med Håkon Bleken. I 2022 kom han med en ny essaysamling, Å lese etter troen. Forsøk om norsk litteratur på 2000-tallet.  
Tom Egil Hverven bor i Nevlunghavn i Vestfold.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Portrett
Taxi 020

Taxi 020 er et svensk aksjeselskap med virksomhet i Stockholm, Malmö, Göteborg, Linköping, Norrköping, Uppsala samt Karlstad. Selskapet, med hovedkontor i Sundbyberg, omsatte i 2006 for cirka 950 millioner kroner og har drøyt 1100 drosjebiler. Siden 2005 er nesten alle av Taxi 020s biler gulfarvede, til forskjell fra de fleste drosjebiler i Sverige, som er mørkeblå. De siste årene har Taxi 020 forsøkt å skaffe seg en nisje i persontransportnæringen gjennom å satse på miljøbiler.


== Eksterne lenker ==
Taxi 020
Hallig

En hallig (av nordfrisisk hallig = hellig land, dvs. kirkejord (fordi kirken hadde bruksrett til ikke-inndiket land), jfr tysk: Hallig = øy i Vadehavet) betegner en uinndemmet øy langs kysten av Nordfriesland i Schleswig/Sønderjylland som jevnlig oversvømmes av tidevannet. Antall halliger er gått ned etter at mange øyer som tidligere ble oversvømt er blitt permanent sikret ved diker. I dag regner en med ti halliger som alle befinner seg i eller inntil nasjonalparken Schleswig-Holsteinisches Wattenmeer, sammenlagt 27,7 km2 marskland med godt beite, rester av kyststripe som fra 1000-tallet er blitt oversvømt av havet.Lokalt kalles «oversvømmelse» for Land Unter.Den eneste danske hallig er Langli vest for Esbjerg. Halligen Jordsand sør for Rømø forsvant i havet vinteren 1998/99 og regnes nå som høysand. Mandø var en hallig før den fikk diker i 1937. Geologisk  kan de bestå av rester av fastlandet som er blitt stående etter store stormfloder, eller avsetninger fra bølger og tidevann.
Mange halliger har vært bebodd gjennom århundrer. Bebyggelsen er da lagt på kunstige forhøyninger som på dansk kalles værfter. En del av halligene har et lite sommerdike som beskytter beitene mot tidevannet i sommersesongen. Dagens beboere på de tyske halligene lever i økende grad av turisme eller offentlig finansiert kystsikring.
De nordfrisiske halliger er:

Langeness – 9560 da, 16 værfter, ca. 110 innbyggere. Smalsporbane til Oland.
Hooge – 5740 da, 10 værfter, ca. 120 innbyggere. Hooge fikk i 1826 besøk av Frederik 6. som ønsket å besøke også de mest avsidesliggende stedene og se skadene etter den katastrofale stormfloden i 1825. Etter besøket opprettet kongen Halligfondet som ga tilskudd til alle halligboere som bygget «et høyt værft med gode bygninger». Til Hooge går ferge fra Dagebüll.
Gröde – 2770 da, 2 værfter, 17 innbyggere.
Nordstrandischmoor – 1750 da, 4 værfter, 18 innbyggere. Smalsporbane til fastlandet.
Oland – 960 da, 1 værft, ca. 30 innbyggere. Smalsporbane til Langeness og fastlandet. Ifølge Kong Valdemars Jordebog fra 1231 hadde Valdemar Seier et jakthus på Oland. På halligen er en liten stråtekt kirke bygget i 1824 som erstatning for to tidligere kirker som måtte flyttes da de ellers var ramlet i havet. H.C. Andersen skildrer Oland i sin roman De to baronesser (1849), 2. del, 1. kapitel. I 1925 fikk Oland fastlandsforbindelse ved hjelp av demninger.
Süderoog – 600 da, 1 værft, 2 innbyggere. På Süderoog er et sted som heter Süntkalf, og om det sies at:Wenn upstaan wert Süntkalf,
So werd Strand sinken half. (= Når Süntkalf står opp igjen, vil halve stranden synke.)Südfall – 500 da, 1 værft med fuglereservat. Nesten alle innbyggerne omkom under Halligflut i 1825. I nærheten av Südfall ble det funnet rester av slusene til byen Rungholt som ble skylt i havet i januar 1362.
Hamburger Hallig – ca. 700 da, 1 værft, kro om sommeren. Forbundet med fastlandet med en 4 km lang demning av innvundet marskland.
Norderoog – 90 da, fuglereservat.
Habel – 70 da, 1 værft, ubebodd, fuglereservat.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Nationalpark Wattenmeer (på tysk)
Göteborgs botaniska trädgård

Göteborgs botaniska trädgård, eller på norsk Göteborgs botaniske hage, ble opprettet på initiativ av Göteborgs stadsfullmäktige, det vil si byrådet, i 1916 og ble planlagt av Rutger Sernander. 
Navnet ble foreslått i 1912 og besluttet 1915. Den er plassert i bydelen Änggården og ble innviet i og med jubileumsutstillingen i 1923 og er unik i Sverige ved at den er frittstående fra stedets universitet. Den er idag en av de største botanisk hage i verden og omfatter hele 175 hektar. Da inngår også deler av Änggårdens naturreservat, der hagen blant annet har sitt arboretum som er en vitenskapelig ordnet bestandsplanting av trær. Den egentlige hagen er 40 hektar stor, hvorav halve arealet opptas av sammenhengende beplantninger.
Hagen består av rundt 16 000 forskjellige arter og dens fjellhage fikk tre stjerner i Michelinguiden. Andre severdigheter er Rhododendrondalen, den japanske skogen og grønnhusene med rundt 4 000 ulike planter, inkludert 1 500 orkideer, et sjeldent tre fra Påskeøya, Sophora toromiro (Toromiro), påskeøytre. 
Hagens symbol er en hvitveis.


== Bygninger ==
Kontorsbyggnaden er tegnet av arkitekten Arvid Bjerke og sto ferdig 1926. I 1936 bygdes det til med en flygel for herbariet.Båtsmanshuset, som også kalles Blå huset er et tømmerhus som opprinnelig ble oppført i 1794 nedenfor Stigbergstorget, hvor Amerikaskjulet nå ligger. Det ble revet i 1917 for å bli gjenoppbygget to år senere i den botaniske hagen inntil Bambulunden. I dag benyttes det som personalbolig.Lusthuset i Örtagården er fra den senere delen av 1700-tallet og ble tegnet av byarkitekten Bernhard Carlberg til hans egen hage på landeriet Kärralund. Dens nåværende plassering i den botaniske hagen fikk det i 1959 etter at det under en periode har stått i en hage midt mellom Röhsska museet og daværende Slöjdföreningens skola.Stora Änggården, er en gul villa fra 1812 som ligger straks overfor veksthusene. I 1919 ble det renovert og gitt tilbake sitt opprinnelige ytre under ledelse av arkitekten Sigfrid Ericson. I dag fungerer huset som personalbolig.


== Litteratur ==
Celander, Rigmor & Holmberg, Mona (1996): Nordiskt ljus och italiensk hetta, Göteborgs botaniska trädgårds förlag


== Eksterne lenker ==
Göteborgs botaniska trädgård Arkivert 6. september 2005 hos Wayback Machine.
Flommen i Tabasco 2007

Flommen i Tabasco i Mexico i oktober og november 2007 forårsaket store materielle skader. Flommen startet etter en uke med kraftig nedbør i Tabasco. Den kraftige nedbøren i kombinasjon med økning i vannstanden i Mexicogulfen var årsak til at elver gikk over sine bredder. Over en million mennesker ble påvirket. 70 til 80 prosent av delstaten stod under vann og man regner med at nesten 100 prosent av avlingene kan ha gått tapt. I tillegg ble 32 av Chiapas' kommuner kraftig berørt. Ifølge Mexicos president, Felipe Calderón, er dette den verste naturkatastrofen i landet på 50 år. 


== Eksterne lenker ==
(en) 2007 Tabasco flood – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
CNN -Devastating floods prompt outbreak fears in Mexico
Tongmenghui

Tongmenghui (kinesisk: 同盟会, tradisjonell skrift: 同盟會, pinyin: Tóngménghùi) var et kinesisk revolusjonært selskap grunnlagt av Sun Yat-sen i 1905 i Tokyo. Den var en sammenslutning av flere mindre revolusjonære grupperinger som inntil da hadde arbeidet ukoordinert. Til å begynne med oppfattet selskapet seg som et hemmelig selskap.


== Historie ==
Programmet ble vedtatt i fravær av Sun Yat-sen den 30. juli 1905 og bestod av 16 skrifttegn: 驅除韃虜，恢復中華，創立民囯，平均地權 (som betyr omtrent Utdriv de tartariske skurkene, gjenoppliv den kinesiske nasjon, opprett republikk, gjennomfør jordreform). 
Tongmenghui var ansvarlig for en rekke oppstander innen revolusjonen i 1911, Xinhai-revolusjonen. Kjerneområde for deres virksomhet var provinsen Guangdong.
Etter 1911 kjempet Tongmenghuis medlemmer om representasjon i sine respektive provinsers regjeringer. I den nye republikkens regjering var  alle medlemmene fra Tongmenghui.
I mars 1912 ble Tongmenghui til et politisk parti. Også andre grupperinger fikk være med i det parti som deretter ble opprettet i august samme år: Guomindang.


== Kjente Tongmenghui-medlemmer ==
Cai Yuanpei
Chen Jiongming (陳炯明)
Chen Qimei
Huang Xing
Hu Hanmin
Li Yuanhong (黎元洪)
Li Zongren
Liu Shipei (刘师培)
Qiu Jin
Song Jiaoren
Sun Yat-sen
Tang Shaoyi (唐紹儀)
Wang Chonghui (王寵惠)
Wang Jingwei
Zhang Binglin
Zhao Sheng (趙聲)


== Litteratur ==
Dieter Kuhn: Die Republik China von 1912 bis 1937. Entwurf für eine politische Ereignisgeschichte. 3. überarbeitete und erweiterte Auflage. Ed. Forum, Heidelberg, 2007.
Tovex

Tovex (også kjent som Trenchrite, Seismogel og Seismopac) er et plastisk sprengstoff bestående av ammoniumnitrat og metylammoniumnitrat. Sprengstoffet har mange fordeler ovenfor tradisjonell dynamitt, slik som mindre giftighet, sikrere fremstillingsprosess, transport og lagring. Tovex blir brukt under sprenging av grunn til tomt.
Christen Elster

Christen Elster (født 2. april 1763 i Strømsø, død 11. mars 1833 i Verdal) var en norsk jurist og embetsmann. 
Elster var kjøpmannssønn, og ble jurist i 1794. Han var fullmektig hos stiftsamtskriveren i Trondheim 1783-89, konstituert fogd i Stjør- og Værdalen fogderi 1789-91, arbeidet i rentekammeret 1793-95 og som fogd i Orkedalens og Guldalens fogderi 1795-1811. Han var amtmann i Nordlands amt 1811-1815 og i Nordre Trondhjems amt 1815-1833. Han ble valgt til Stortinget i 1815 men på grunn av sykdom møtte han ikke.
Elster var bosatt i Inderøy i sin tid som amtmann i Nordre Trondhjem, på gården Hustad. I Elsters tid ble Sund gård kjøpt til bruk som amtmannsgård. Han døde i embetet som amtmann. I intervallet etter hans død fungerte fogd Jens Severin Bærø Hegge som amtmann. 
Elster var far til fogd på Nordmøre Frederik Collin Elster, sogneprest og ordfører Lorentz Peter Elster og juristen og embetsmannen Christen Christensen Elster, farfar til forfatteren Kristian Elster d.e. og oldefar til Kristian Elster d.y..


== Referanser ==


== Kilder ==
Nord-Trøndelag, amtmenn og fylkesmenn 1804-1972. Steinkjer, 1972
Tallak Olsen Lindstøl (1914). Stortinget og statsraadet : samt tillæg. B. 1 D. 2 : Biografier A-K. Kristiania.  s.213–14
Eric Gustav Tunmarck

Eric Gustav Tunmarck (født 1. mai 1729, død 1789, begravet 8. november) var en svenskfødt norsk maler. Tunmarck var aktiv over store deler av Østlandet, hvor han malte kirkekunst, portretter og dekorasjoner. Han er i dag mest kjent for å ha deltatt i dekoreringen av Kongsberg kirke.


== Biografi ==
Tunmarck var født i Sverige og utdannet i Göteborg i årene 1744-49 under malermester Jacob Schönfeldt. Han kom til Konsgberg rundt 1760 og ble boende resten av livet i Norge. Her deltok han i utsmykkingen av Konsgberg kirke frem til 1764, deretter reiste han rundt på Østlandet og påtok seg malerarbeid. Han var særlig aktiv i området mellom Oslo og Kongsberg.
Tunmarck var produktiv som maler og ble en viktig representant for rokokkostilen i Norge. Noen rik mann ble han derimot aldri, han døde i Drammen i 1789 og ble begravet på fattigkirkegården på Bragernes. Dødsårsaken skal ha vært bly-og løsemiddelforgiftning.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norsk kunstnerleksikon, bind 4 : Sp-Å, side 293–294 digital utgave
Acetofenon

Acetofenon er et aromatisk keton, som har en blomster- eller mandelaktig lugt. Det kjennes dessuten under navnene metylfenylketon og 1-fenyletanon.

Molvekt: 120,15 g/mol
Smeltepunkt: 20,5 °C
Kokepunkt: 202 °C
Daniel Bautista

Daniel Bautista (født 4. august 1952 i Mexico by er en tidligere meksikansk kappgjenger.
Bautista vant gull på 20 km kappgang under OL 1976 foran de østtyske konkurrentene Hans Reimann og Peter Frenkel.
De følgende årene satte Bautista flere verdensrekorder på 20 km. Under OL 1980 i Moskva deltok han også på 20 km, men ble diskvalifisert på grunn av skrittfeil. Han startet også på 50 km, men brøt etter ca. tre mil. 


== OL-medaljer ==
 1976  Montréal -  Gull i friidrett, 20 km kappgang  Mexico


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Daniel Bautista – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Daniel Bautista – Olympics.com 
(en) Daniel Bautista – Olympic.org 
(en) Daniel Bautista – Olympedia 
(en) Daniel Bautista – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Daniel Bautista – World Athletics