jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Serafimerordenen

Serafimerordenen er den fornemste svenske orden, innstiftet 23. februar 1748 av Fredrik I. Den har én grad, og tildeles av Sveriges konge. Ordenskjedet består av vekselvis elleve serafhoder, det er disse som også har gitt ordenen navn, og elleve patriarkalkors. Bryststjernen (krasjanen) består av et malteserkors med monogrammet IHS, det vil si «Jesus Hominum Salvator» (Jesus menneskenes frelser).
Inntil 1975 kunne både svenske og utenlandske borgere tildeles Serafimerordenen. Etter ordensreformen dette året kan ordenen kun tildeles utenlandske statssjefer og deres jevnbyrdige, samt medlemmer av det svenske kongehuset.


== Heraldiske tradisjoner ==
Til Serafimerordenen er knyttet noen heraldiske tradisjoner. Den som tildeles ordenen får sitt våpenskjold malt av den kongelige våpenmaleren. Hvis vedkommende ikke har noe våpen fra før, foreslår våpenmaleren et nytt våpen, eller det utvikles for anledningen av andre. Dette var tilfellet for blant andre president Lech Wałęsa. I andre tilfeller benyttes riksvåpenet, eller flagget for landet presidenten kommer fra, som grunnlag for «serafimervåpenet». 
President Nelson Mandela fikk Sør-Afrikas flagg som motiv for våpenet, mens Tanzanias riksvåpen er utgangspunktet for våpenet som er malt for president Julius Nyerere. Våpenskjoldene for nålevende riddere henges opp i Serafimersalen på Stockholms slott. Når en ridder av Serafimerorden dør, henges en metallplate med vedkommendes navn og våpenskjold opp i Riddarholmskyrkan i Stockholm. På begravelsesdagen ringes det uavbrutt fra samme kirke mellom klokken 12 og 13.
Metallplatene med våpenskjoldene har ofte også vedkommendes valgspråk  og rundt skjoldene er malt serafimerordenens kjede og ordenstegn. De fleste eldre platene har bare våpnenes skjold med rangkrone på øvre skjoldkant. Flere nyere våpen har også hjelm, hjelmtegn og hjelmklede. Våpenet til norsk statsminister Frederik Due har en murkrone på skjoldet, statsråd Jørgen Herman Vogts skjold har bare en vulst med hjelmtegn, og statsminister Otto Richard Kierulfs våpen har hjelm uten hjelmtegn.
Unionstidens mest framstående nordmenn har fått serafimerordenen, og våpenskjoldene deres finnes fortsatt malt på plater i Riddarholmskyrkan, bl.a. Peder Anker, Peter Motzfeldt, Peter Motzfeldt,  Wilhelm Stabell og Herman Wedel-Jarlsberg. Siste nordmann som fikk ordenen utenom de kongelige, var Gregers Winther Wulfsberg Gram i 1898.


== Se også ==
Artikler på Wikipedia om personer som har mottatt Serafimerordenen.


== Litteratur ==
Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: Europæiske ordner i farver, København: Politikens forlag, 1966
Per Nordenvall: Kungliga Serafimerorden, 1748–1998, Stockholm: Kungl. Maj:ts Orden, 1998
Hans Cappelen: «Norske Serafimerridderes våpenskjold», Heraldisk Tidsskrift, bind 2, side 233-242, København 1965-1969


== Eksterne lenker ==
Serafimerorden fra det svenske kongehuset
Fylkesvei 10

I Norge finnes fylkesvei 10 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 10 (Aust-Agder)
Fylkesvei 10 (Buskerud)
Fylkesvei 10 (Hordaland)
Fylkesvei 10 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 10 (Troms)
Fylkesvei 10 (Vest-Agder)
Fylkesvei 2

I Norge finnes fylkesvei 2 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 2 (Akershus)
Fylkesvei 2 (Aust-Agder)
Fylkesvei 2 (Buskerud)
Fylkesvei 2 (Finnmark)
Fylkesvei 2 (Hedmark)
Fylkesvei 2 (Hordaland)
Fylkesvei 2 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 2 (Nordland)
Fylkesvei 2 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 2 (Oppland)
Fylkesvei 2 (Rogaland)
Fylkesvei 2 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 2 (Telemark)
Fylkesvei 2 (Troms)
Fylkesvei 2 (Vest-Agder)De har fra 2019 andre nummer.
Se også: riksvei 2
Fylkesvei 11 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 11 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 11 (Aust-Agder)
Fylkesvei 11 (Buskerud)
Fylkesvei 11 (Hedmark)
Fylkesvei 11 (Hordaland)
Fylkesvei 11 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 11 (Vest-Agder)
Fylkesvei 12 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 12 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 12 (Aust-Agder)
Fylkesvei 12 (Finnmark)
Fylkesvei 12 (Hedmark)
Fylkesvei 12 (Hordaland)
Nordland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 12 (Oppland)
Fylkesvei 12 (Rogaland)
Fylkesvei 12 (Troms)
Fylkesvei 182 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 182 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 182 (Akershus)
Fylkesvei 182 (Aust-Agder)
Fylkesvei 182 (Finnmark)
Fylkesvei 182 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 182 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 143 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 143 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 143 (Nordland)
Fylkesvei 143 (Rogaland)
Fylkesvei 126 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 126 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 126 (Akershus)
Fylkesvei 126 (Aust-Agder)
Fylkesvei 126 (Hordaland)
Fylkesvei 126 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 201 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 201 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 201 (Akershus)
Fylkesvei 201 (Aust-Agder)
Fylkesvei 201 (Buskerud)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 201 (Hordaland)
Fylkesvei 201 (Rogaland)
Fylkesvei 201 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 201 (Telemark)
Fylkesvei 201 (Vest-Agder)
Fylkesvei 201 (Østfold)
Linn Stokke

Linn Stokke (født 18. september 1961 i Oslo) er en norsk skuespiller, forfatter og sanger.
Hun er datter til skuespilleren Tor Stokke (1923–2003) og Ingebjørg Sem Stokke (1931–2009). Fjorten år gammel ble hun kjent i teaterkretser da hun debuterte som Malin i Arne Skouens (1913–2003) Ballerina fra 1976 ved Nationaltheatret, der hun ble fast ansatt i 1979. Landskjent ble hun i TV-serien Hjemme hos oss i 1979–80 og på svensk TV i 1984 som den norsk-svenske skuespilleren Tutta Rolf i den finsk-svensk-norske miniserien Lykkeland. Hun sa opp sin stilling ved Nationalteateret i 1999 for å arbeide med andre oppgaver.
Stokke var samboer med Hans Ola Sørlie (1953–1988). I 1990 giftet hun seg i Venezia med finansmannen Atle Brynestad. I 1997 kjøpte  paret Steninge slott. Linn Stokke ble tildelt «Stockholm Läns hembygdförbunds pris» i 2000 for arbeidet.I 2006 utkom juleplaten Unfolding. I 2007 ble hun invitert til å skrive signaturmusikken til "Symposium 2007 and the silent prayer for the earth" på Grønland. Låtene The New Day og Breathing Love ble levert som gave til alle deltagere. Stokke har skrevet to bøker, Tanker fra en sorg fra 1991 og barneboken Trollet Trym og den hemmelige farven fra 1992.
I 2013 ga hun ut CD-en Mindfulness ditt ubrukte potensiale.


== Filmografi i utvalg ==
2010 – Kommandør Treholt & Ninjatroppen
2009 – Orkestergraven (TV-serie)
1998 – Karl & Co  (TV-serie)
1992 – Dødelig kjemi (TV-serie)
1988 – Begynnelsen på en historie
1989 – Borgen Skole (TV-serie)
1987 – Mio, min Mio (Svensk film)
1987 – En film om kjærlighet (Svensk film)
1987 – Hipp Hipp Hurra! (Svensk film)
1985 – Noe helt annet
1985 – August Strindberg: Ett liv (TV-serie, Norvisjonen)
1984 – Lykkeland (TV-serie, Norvisjonen)
1982 – Hevnens time (A time to die) Amerikansk film
1979–80 – Hjemme hos oss (TV-serie)


== Andre utgivelser ==
Tanker fra en sorg (Gyldendal 1991)
Trollet Trym og den hemmelige farven (Gyldendal 1992) – filmatisert for tv.
Unfolding (2006) – CD
Mindfulness ditt ubrukte potensiale (2013) – CD


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Linn Stokke på Internet Movie Database 
(da) Linn Stokke på Filmdatabasen 
(en) Linn Stokke hos The Movie Database 
Roller ved Nationaltheatret
Offisielt nettsted 
(en) Linn Stokke – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 203

Fylkesvei 203 kan være:

Den tidligere Fylkesvei 203 i Akershus, nå Fylkesvei 1436
Den tidligere Fylkesvei 203 i Buskerud, nå Fylkesvei 2904
Den tidligere Fylkesvei 203 i Hedmark, nå Fylkesvei 1870
Den tidligere Fylkesvei 203 i Hordaland, nå Fylkesvei 5228
Den tidligere Fylkesvei 203 i Møre og Romsdal, nå Fylkesvei 6026
Den tidligere Fylkesvei 203 i Nord-Trøndelag, nå Fylkesvei 6330
Den tidligere Fylkesvei 203 i Telemark, nå Fylkesvei 3354
Den tidligere Fylkesvei 203 i Troms, nå Fylkesvei 7838
Den tidligere Fylkesvei 203 i Vest-Agder, nå Fylkesvei 4228 og Fylkesvei 230
Den islandske falkeorden

Den islandske falkeorden (islandsk: Hin íslenska fálkaorða) er Islands eneste orden. Den ble innstiftet 3. juli 1921 av kong Christian 10 av Island. Ordenen ble oppkalt etter motivet i Islands riksvåpen, som i 1903 var endret til å vise en sølvfalk i blått felt. Ordenen hadde kongen som stormester, en posisjon som ble overtatt av republikkens president etter 1944. 


== Inndeling ==

Den islandske falkeorden er inndelt i tre grader der den ene av disse igjen er inndelt i to klasser, til sammen fire trinn:

 Storkors (Stórkross)
 Storridder med stjerne (Stórriddarakross með stjörnu)
 Storridder (Stórriddarakross)
 Ridder (Riddarakross)Storkors kan også tildeles med kjede (Keðja ásamt stórkrossstjörnu), kun til statsoverhoder og kongelige.


== Insignier ==
Ved innstiftelsen fikk ordenstegnet for riddere en utforming som liknet korset i Dannebrogordenen. Det hvitemaljerte korset har en sentral oval der falken avbildes mot blå bunn. Korset var opphengt i ordensbåndet ved et ledd bestående av Islands heraldiske kongekrone. Ved overgangen til republikk i 1944 ble ordenstegnet endret den islandske kongekronen ble erstattet av et ornament. Ordensstjernen til storriddere er i sølv og har også midtmedaljon med falken i sølv mot blått. For storkors er ordensstjernen besatt med ridderkorset. Ved innføringen av republikken i 1944 ble kongemonogrammet erstattet av Islands riksvåpen i ordenskjeden. Ordenskjedet består deretter av ledd med blå medaljonger med falken vekselvis med riksvåpenet. 
Ordensbåndet er blått med hvite og røde kanter, Islands flaggfarger.


== Tildeling ==
Den islandske falkeorden tildeles såvel islendinger som utenlandske borgere for tjenester for Island og menneskeheten. Ordenen tildeles av presidenten etter innstilling av et ordensråd på fem medlemmer. Tildeling skjer vanligvis 1. januar og 17. juni, men kan også finne sted på andre datoer. Ordenens stormester bærer storkors med kjede, ellers tildeles kjede bare fremmede lands statsoverhoder.


== Norske innehavere ==
En rekke nordmenn er tildelt Den islandske falkeorden. Kong Harald V og dronning Sonja er innehavere av storkors.


== Kilder ==
Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: Europæiske ordner i farver, København: Politikens forlag, 1966
Lars Stevnsborg: Kongeriget Danmarks ordener, medaljer og hederstegn. Kongeriget Islands ordener og medaljer, Syddansk Universitetsforlag, 2005, s. 771–780


== Eksterne lenker ==
Hin íslenska fálkaorða fra Islands president
Fálkaorðuhafar, søkbar database over ordensinnehavere
Fylkesvei 204 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 204 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 204 (Akershus)
Fylkesvei 204 (Hedmark)
Fylkesvei 204 (Hordaland)
Fylkesvei 204 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 204 (Oppland)
Fylkesvei 204 (Vest-Agder)
Fylkesvei 204 (Vestfold)
Fylkesvei 204 (Østfold)
Fylkesvei 205 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 205 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 205 (Akershus)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 205 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 205 (Hordaland)
Fylkesvei 205 (Rogaland)
Fylkesvei 205 (Vest-Agder)
Fylkesvei 205 (Østfold)
Fylkesvei 206 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 206 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 206 (Akershus)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 206 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 206 (Hordaland)
Fylkesvei 206 (Rogaland)
Fylkesvei 206 (Telemark)
Fylkesvei 206 (Vest-Agder)
Fylkesvei 111 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 111 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 111 (Aust-Agder)
Fylkesvei 111 (Hedmark)
Fylkesvei 111 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 111 (Nordland)
Fylkesvei 111 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 111 (Oppland)
Fylkesvei 111 (Rogaland)
Fylkesvei 111 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
FN Modell 1903

FN Model 1903, (Browning Nr.2) er en semi-automatisk pistol designet av John Moses Browning og produsert av Fabrique Nationale i Belgia. Pistolen ble introdusert i 1903 og var kamret i kaliber 9 x 20 mm Browning.
Pga god driftsikkerhet, presisjon og lav vekt ble 1903 pistolen approbert sidevåpen for mange politi og militære styrker, bl.a. Paraguay, Sovjet, Tyrkia og Sverige (Husqvarna M/07)
Fylkesvei 123 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 123 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 123 (Aust-Agder)
Fylkesvei 123 (Buskerud)
Fylkesvei 123 (Hordaland)
Fylkesvei 123 (Oppland)
Fylkesvei 123 (Troms)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 135 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 135 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 135 (Aust-Agder)
Fylkesvei 135 (Buskerud)
Fylkesvei 135 (Hordaland)
Fylkesvei 135 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 135 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 135 (Rogaland)
Fylkesvei 207 (andre betydninger)

I Norge fantes fylkesvei 207 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 207 (Akershus)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 207 (Hordaland)
Fylkesvei 207 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 207 (Rogaland)
Fylkesvei 207 (Telemark)
Fylkesvei 207 (Vest-Agder)
Fylkesvei 207 (Vestfold)
Fylkesvei 208 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 208 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 208 (Akershus)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 208 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 208 (Hordaland)
Fylkesvei 208 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 208 (Rogaland)
Fylkesvei 208 (Telemark)
Fylkesvei 147 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 147 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 147 (Buskerud)
Fylkesvei 147 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 147 (Rogaland)
Fylkesvei 147 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Klosteret Santo Domingo de Silos

Klosteret Santo Domingo de Silos (på spansk Monasterio de Santo Domingo de Silos) er et benediktinerkloster i landsbyen Santo Domingo de Silos i den sydlige delen av Burgos provinsen i det nordlige Spania. Grunnleggelsen av klosteret daterer seg tilbake til 929, da det ble tilegnet Sankt Sebastian. Det forfalt som følge av muslimske herjinger, men ble bygget opp igjen under ledelse av Sankt Dominikus av Silos (ca. 1000–1073), som var abbed i klosteret mellom 1041 og 1073, og som det er oppkalt etter.
Klosterets skriptorium var svært viktig, og det produserte mange kjente manuskripter.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Monastery of Santo Domingo de Silos – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Monasterio de Santo Domingo de Silos – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 159 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 159 i de følgende fylkene:

Akershus (tidligere riksvei, fylkesvei fra 1. januar 2010)
Fylkesvei 159 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 159 (Aust-Agder)
Fylkesvei 159 (Hordaland)
Fylkesvei 159 (Oppland)
Fylkesvei 159 (Rogaland)
Fylkesvei 159 (Vest-Agder)
Fylkesvei 159 (Vestfold)
Fylkesvei 209 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 209 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 209 (Akershus)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 209 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 209 (Hordaland)
Fylkesvei 209 (Vestfold)
Fylkesvei 109 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 109 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 109 (Aust-Agder)
Fylkesvei 109 (Buskerud)
Fylkesvei 109 (Hordaland)
Fylkesvei 109 (Telemark)
Fylkesvei 109 (Vest-Agder)
Fylkesvei 109 (Vestfold)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 14

I Norge finnes fylkesvei 14 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 14 (Finnmark)
Fylkesvei 14 (Hedmark)
Fylkesvei 14 (Hordaland)
Fylkesvei 14 (Oppland)
Fylkesvei 14 (Rogaland)
Fylkesvei 14 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 14 (Troms)
Fylkesvei 14 (Vest-Agder)
Fylkesvei 122 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 122 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 122 (Aust-Agder)
Fylkesvei 122 (Buskerud)
Fylkesvei 122 (Hedmark)
Fylkesvei 122 (Hordaland)
Fylkesvei 122 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 122 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 122 (Troms)
Østfold (primær fylkesvei)
Fylkesvei 133 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 133 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 133 (Aust-Agder)
Fylkesvei 133 (Buskerud)
Fylkesvei 133 (Finnmark)
Fylkesvei 133 (Hordaland)
Fylkesvei 133 (Nordland)
Fylkesvei 133 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 133 (Rogaland)
Fylkesvei 133 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 144 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 144 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 144 (Buskerud)
Fylkesvei 144 (Nordland)
Fylkesvei 144 (Rogaland)
Fylkesvei 155 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 155 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 155 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 155 (Aust-Agder)
Fylkesvei 155 (Buskerud)
Fylkesvei 155 (Finnmark)
Fylkesvei 155 (Hedmark)
Fylkesvei 155 (Hordaland)
Fylkesvei 155 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 155 (Oppland)
Fylkesvei 155 (Rogaland)
Fylkesvei 155 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 155 (Telemark)
Fylkesvei 155 (Troms)
Fylkesvei 155 (Vest-Agder)
Kreis Plön

Plön (dansk: Pløn) er en administrativ krets (Landkreis) i den tyske delstaten Schleswig-Holstein. Plön ligger ved den tyske Østersjøkysten, og omfatter størstedelen av landskapet Wagrien. Mot vest grenser Plön til byene Kiel og Neumünster.


== Administrativ inndeling ==
Distriktet består av i alt 85 kommuner (Gemeinde). 79 av dem er underordna et amt, mens 6 kommuner er såkalte amtsfrie kommuner/byer.

 Amt med tilhørende kommuner (* = forvaltningssentrum)


=== Kommune- og amtskart ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Kreis Plön – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fylkesvei 210 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 210 i de følgende fylkene:

Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 210 (Hordaland)
Fylkesvei 210 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 210 (Rogaland)
Fylkesvei 210 (Telemark)
Fylkesvei 213 (Vestfold)
Fylkesvei 211 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 211 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 211 (Aust-Agder)
Fylkesvei 211 (Buskerud)
Fylkesvei 211 (Hedmark)
Fylkesvei 211 (Hordaland)
Fylkesvei 211 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 211 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 211 (Rogaland)
Fylkesvei 211 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 211 (Telemark)
Fylkesvei 211 (Troms)
Fylkesvei 211 (Vest-Agder)
Fylkesvei 212 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 212 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 212 (Aust-Agder)
Fylkesvei 212 (Buskerud)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 212 (Hordaland)
Fylkesvei 212 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 212 (Nordland)
Fylkesvei 212 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 212 (Troms)
Fylkesvei 212 (Østfold)
Fylkesvei 213 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 213 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 213 (Aust-Agder)
Fylkesvei 213 (Buskerud)
Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 213 (Hordaland)
Fylkesvei 213 (Nordland)
Oppland (primær fylkesvei)
Fylkesvei 213 (Rogaland)
Fylkesvei 213 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 213 (Vestfold)
Fylkesvei 214 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 214 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 214 (Aust-Agder)
Fylkesvei 214 (Buskerud)
Fylkesvei 214 (Hordaland)
Fylkesvei 214 (Nordland)
Fylkesvei 214 (Sogn og Fjordane)
Fylkesvei 214 (Troms)
Fylkesvei 214 (Vest-Agder)
Fylkesvei 214 (Østfold)
Fylkesvei 166 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 166 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 166 (Akershus) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 166 (Buskerud)
Fylkesvei 166 (Hedmark)
Fylkesvei 166 (Nordland)
Fylkesvei 166 (Nord-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 166 (Oppland)
Fylkesvei 166 (Rogaland)
Fylkesvei 166 (Troms)
Fylkesvei 166 (Vest-Agder)
Fylkesvei 166 (Vestfold)
FV214

FV214 kan bety flere ting:

Norsk fylkesvei 214 i enten*
Buskerud
Nordland
Sogn og Fjordane
Vest-Agder
Den britiske stridsvognen Conqueror
Flygeknurrer

Flygeknurrer er en gruppe piggfinnede fisker som kjennetegnes ved sine store brystfinner. Gruppen omfatter seks arter i slekten Dactyloptena i det indopasifiske området og Dactylopterus med én art i Atlanterhavet og Middelhavet.
Slektskapsforholdene til denne gruppen er omdiskutert. De er ofte blitt regnet til en egen orden, Dactylopteriformes, men mange forskere har plassert dem som en undergruppe av ulkefisker (Scorpaeniformes). Nyere fylogenetiske studier basert på molekylærgenetikk tyder derimot på at flygeknurrene tilhører Syngnathiformes.


== Arter ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Litteratur ==
Nelson, Joseph S. (2006). Fishes of the World (4 utg.). Edmonton. ISBN 0-471-25031-7. 


== Eksterne lenker ==
(en) flygeknurrer – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) flygeknurrer i Encyclopedia of Life 
(en) flygeknurrer i Global Biodiversity Information Facility 
(no) flygeknurrer hos Artsdatabanken 
(en) flygeknurrer hos Fossilworks 
(en) flygeknurrer hos ITIS 
(en) flygeknurrer hos NCBI 
(en) Kategori:Dactylopteridae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dactylopteridae – detaljert informasjon på Wikispecies
Fylkesvei 177 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 177 i de følgende fylkene:

Akershus (primær fylkesvei)
Fylkesvei 177 (Aust-Agder)
Fylkesvei 177 (Buskerud)
Fylkesvei 177 (Hordaland)
Fylkesvei 177 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 177 (Rogaland)
Fylkesvei 177 (Troms)
Fylkesvei 188 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 188 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 188 (Hordaland)
Fylkesvei 188 (Nordland)
Fylkesvei 199 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 199 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 199 (Aust-Agder)
Fylkesvei 199 (Hedmark)
Fylkesvei 199 (Hordaland)
Fylkesvei 199 (Oppland)
Fylkesvei 199 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 15

I Norge finnes fylkesvei 15 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 15 (Finnmark)
Fylkesvei 15 (Hedmark)
Fylkesvei 15 (Hordaland)
Fylkesvei 15 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 15 (Oppland)
Fylkesvei 15 (Rogaland)
Fylkesvei 15 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 15 (Troms)De har fra 2019 andre nummer.
Se også: riksvei 15
Universitetshagen

Universitetshagen er en park på området til universitetsbygningene ved Karl Johans gate i Oslo. 
Hagen ligger mellom universitetsbygningene og gatene Universitetsgata, Kristian IVs gate og Frederiks gate. Hagen eies av Universitetet i Oslo og er inngjerdet, men åpen for allmennheten. 
Parken var med på Christian H. Grosch' tegninger over universitetsanlegget da byggingen begynte i 1841. Anlegget sto ferdig i 1852. Det er ikke kjent hvilket år parken var ferdig opparbeidet. 
Universitetshagen ble rehabilitert i årene 1996-2002. Universitetsanlegget med hagen ble fredet av Riksantikvaren i 2001.


== Skulpturer og annet i hagen ==
Monument i sort granitt over Torgny Segerstedt, utført av Sigrid Friedman, avduket 1955
Minnesmerke i grå granitt over Fredrik Paasche, utført av Knut Steen, avduket 1950.
Kai Nielsens portrettbyste av Fridtjof Nansen fra 1920. Hermen sto i hagen 1922–1949, ble siden flyttet til Rådhushagen, men ført tilbake til hagen i 2011, da til en annen plassering enn den opprinnelige.Fra 1904 til 1926 sto Osebergskipet plassert i et midlertidig skur i Universitetshagen, inntil det ble flyttet til Vikingskipshuset på Bygdøy. 


== Litteratur og kilder ==
Riksantikvaren om fredningen 2001. Lest 5. november 2007
Universitetet om rehabiliteringen 1996-2002. Lest 5. november 2007
Universitetet om de to minnesmerkene. Lest 5. november 2007


== Eksterne lenker ==
«Universitetshagen». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning. 
Flyfoto med kartmulighet
Fylkesvei 16

I Norge finnes fylkesvei 16 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 16 (Buskerud)
Fylkesvei 16 (Finnmark)
Fylkesvei 16 (Hedmark)
Fylkesvei 16 (Møre og Romsdal)
Fylkesvei 16 (Oppland)
Fylkesvei 16 (Rogaland)
Fylkesvei 17 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 17 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 17 (Finnmark)
Fylkesvei 17 (Hedmark)
Fylkesvei 17 (Hordaland)
Fylkesvei 17 (Møre og Romsdal)
Nordland (primær fylkesvei)
Nord-Trøndelag (primær fylkesvei)
Fylkesvei 17 (Oppland)
Fylkesvei 17 (Sør-Trøndelag) (før 1. januar 2018)
Fylkesvei 219 (andre betydninger)

I Norge finnes fylkesvei 219 i de følgende fylkene:

Hedmark (primær fylkesvei)
Fylkesvei 219 (Hedmark) (før 1. januar 2010}
Fylkesvei 219 (Hordaland)
Fylkesvei 219 (Oppland)
Fylkesvei 219 (Rogaland)
Fylkesvei 219 (Vest-Agder)
Fylkesvei 18

I Norge finnes fylkesvei 18 i de følgende fylkene:

Fylkesvei 18 (Buskerud)
Fylkesvei 18 (Finnmark)
Fylkesvei 18 (Hordaland)
Fylkesvei 18 (Møre og Romsdal)