jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Prometeusspinner

Prometeusspinner (Callosamia promethea) er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Denne store arten lever i det østlige Nord-Amerika.


== Utseende ==
En ganske stor (vingespenn 75 – 95 mm) spinner med store vinger. Det er stor forskjell i utseende på kjønnene, hunnen er rødbrun mens hannen er svart med lyse vingekanter. Larven er blekgrønn.


== Levevis ==
Larvene går på en lang rekke forskjellige løvtrær og busker, blant annet tulipantre, sassafras og Lindera benzoin. Hannene flyr om ettermiddagen og tidlig på kvelden på leting etter hunnene, som sitter stille og sender ut feromoner. Hunnene flyr om natten for å legge egg, og de kan da komme til lys. Som andre påfuglspinnere tar de ikke næring til seg som voksne, men lever på fett de har lagret fra larvetiden. Prometeusspinneren flyr i mai – juli i den nordlige delen av utbredelsesområdet, i sør har den to generasjoner hvert år.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i det østlige Nord-Amerika, fra Quebec i nord til Florida og Texas i sør.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Saturniinae
Slektsgruppen Attacini – inneholder mange svært store arter
Slekten Callosamia Packard, 1864
Callosamia promethea (Drury, 1773)


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.
Butterflies and Moths of North America - Callosamia promethea [1]


== Eksterne lenker ==
(en) prometeusspinner i Global Biodiversity Information Facility 
(en) prometeusspinner hos ITIS 
(en) prometeusspinner hos NCBI 
(en) Kategori:Callosamia promethea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Callosamia promethea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Callosamia promethea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Callosamia promethea. Med bilde av arten [2]
Fylkesvei 2218

Fylkesvei 2218 går mellom Elvål i Rendalen og Lillebekkmo i Tynset kommune.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 665 (Hedmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Tynset

 RendalenUnsetveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv2218
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Aglia homora

Aglia homora er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Den finnes bare i provinsene Sichuan, Shaanxi og Gansu i Kina.


== Utseende ==
En ganske stor, gulbrun spinner med spisse forvinger. Forvingen har bare en liten, uregelmessig, hvit flekk. Bakvingen har en stor, svartkantet, blå øyeflekk med en hvit «T» inni, utenfor denne et hvitt tverrbånd.


== Eksterne lenker ==
(en) Aglia homora i Global Biodiversity Information Facility 
Aglia homora – detaljert informasjon på Wikispecies
Aron Sportsklubb

Aron Sportsklubb (stiftet 22. november 1995 som Aron Skiklubb) er et norsk idrettslag fra Drammen, som driver med alpint, freestyle, langrenn, snøbrett og sykling. Klubben har tilhold på Åssiden ved Drammen Skisenter.
Alpinisten Marcus Monsen som representerer klubben deltok i historiens første Vinter-OL for ungdom i Innsbruck i 2012, mens hans søster Marte Monsen mottok Kongepokalen for hennes NM-gull i storslalåm under Norgesmesterskapet i alpint 2019.


== Kjente utøvere ==
Eirik Sæterøy, freestyle
Marcus Monsen, alpint
Marte Monsen, alpint


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
Skimore Drammen (tidl. Drammen Skisenter)
Aglia japonica

Aglia japonica er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Den finnes bare i Japan.


== Utseende ==
En ganske stor, brunrød spinner. Forvingen har en liten, svart felkk med en kommaformet, hvit tegning i. Bakvingen kar en stor, svartkantet, blå øyeflekk med en noe uregelmessig «T»-formet hvit flekk i midten. Utnefor denne er det et mørkt tverrbånd.


== Eksterne lenker ==
(en) Aglia japonica i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aglia japonica hos NCBI 
Aglia japonica – detaljert informasjon på Wikispecies
Aglia ingens

Aglia ingens er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Den ble beskrevet i 2003 fra fjellområdene i Sichuan-provinsen i Kina. Den skiller seg fra de andre Aglia-artene ved å være betydelig større.


== Eksterne lenker ==
(en) Aglia ingens i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Aglia ingens hos NCBI 
Aglia ingens – detaljert informasjon på Wikispecies
Agliinae

Naglespinnere (slekten Aglia) er en gruppe av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae). Det er kjent fire arter. Naglespinneren (Aglia tau) finnes i Europa, også i Norge, mens de tre andre artene har begrensede utbredelser i Kina og Japan.


== Utseende ==
Ganske store (vingespenn 70 mm eller mer), gulbrune eller rødbrune spinnere. I alle fall bakvingene har runde øyeflekker med en mer eller mindre «T»-formet hvit flekk i midten.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Agliinae – bare én slekt med fire arter
Slekten Aglia
Naglespinner, Aglia tau (Linnaeus, 1758) – finnes på Sørlandet og det sørlige Østlandet i Norge
Aglia homora Jordan, 1911 – Kina
Aglia ingens Naumann, Brosch & Nässig, 2003 – Kina
Aglia japonica Leech, 1889 – Japan


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.


== Eksterne lenker ==
(no) Agliinae hos Artsdatabanken 
(sv) Agliinae hos Dyntaxa 
(en) Agliinae hos Fauna Europaea 
(en) Agliinae hos Fossilworks 
(en) Agliinae hos NCBI 
(en) Kategori:Agliinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Agliinae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Saturniidae Web - Aglia. Med bilder av de fleste artene [1]
Nödinge-Nol

Nödinge-Nol er et tettsted i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. Det er Ale kommunes administrasjonssenter. Nödinge-Nol består tre tettsteder, Alafors, Nol og Nödinge, som har vokst sammen. Kommunehuset ligger i Alafors. I 2010 hadde tettstedet 9 822 innbyggere.


== Referanser ==
Pale ale

Pale ale er et overgjæret, gyllent øl med middels maltsødme, lav til middels fruktighet og middels bitterhet. I Belgia kalles dette ølet «blonde» og har som regel enda mer fruktig karakter enn en britisk pale ale. Pale ale passer blant annet til rød fisk, kylling, svin, salater, omeletter, ost, supper med mer.
Amber ale, Bière de Garde, Blonde, Bitter, Irish Red ale og India Pale Ale er ulike varianter av Pale ale.


== Kilder ==
Craft Beer & Brewing Magazine - Oxford Companion to Beer: Pale ale Besøkt 9. oktober 2018
Thomas Bennett

Thomas Bennett (født 1814, død 1898) var en britisk-norsk forretningsmann og stifter av Bennetts Reisebureau.
Thomas Bennett kom til Christiania i 1849 og startet da en butikk, spesielt for turister. 
Engelske turister som kom til Norge på denne tiden kom innom butikken hans, der de kunne få kart, info, matkurver og hestetransport. Siden Thomas Bennett selv hadde reist mye i Norge, hadde han mange gode råd å gi til dem som kom innom butikken, som etter hvert utviklet seg til et reisebyrå.
Bennett er også kjent for å ha startet den første drosjetrafikken i Christiania, og han har gitt ut en ordbok og håndboka Handbook for Norway.
Han er gravlagt på Vår Frelsers gravlund i Oslo.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Bård Alsvik: «Den fantastiske Mr. Bennett» i  Tobias 1/2009, s. 36 - 41.
Jonas Alströmer

Jonas Alströmer (født 7. januar 1685 i Alingsås, død 2. juni 1761) var en svensk frontfigur for den industrielle revolusjon i Sverige. Han importerte maskiner og kunnskap fra utlandet og etablerte flere foretak, blant andre Alingsås manufakturverk. Jonas Alströmer var en av de seks stifterne av Kungliga Vetenskapsakademien (1739).
Han er kanskje mest kjent for sitt store interesse for jordbruk og han er sannsynligvis den første i Sverige som begynte å dyrke poteter. Alströmer ble tildelt Nordstjerneordenen i 1748.
Svenska Lantchips benytter bilde av Alströmer i logoen for markedsføring av sine produkter i USA.


== Referanser ==
Keiserspinner

Keiserspinner (Eacles imperialis) er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae). Denne store arten lever i Nord-Amerika vest til Rocky Mountains.


== Utseende ==
En stor spinner (vingespenn 100 – 150 mm), svovelgul med et sterkt varierenede innslag av purpurfargede tegninger, mest hos hannen. Vingene er overstrødd med små, svarte prikker. Larven er sterkt variende i farge, oransje til svart. Som ung har den tre par lange, oppstående pigger i tillegg til de kortere hårene.


== Levevis ==
Som vanlig for påfuglspinnere kan keiserspinneren utnytte en lang rekke forskjellige trær til mat for larvene, blant andre eik, lønn og furu. Den ser ut til å være mest tallrik i eik- og furu-dominerte skoger. Den har en generasjon per år. Som andre påfuglspinnere tar ikke de voksne sommerfuglene næring til seg.


== Utbredelse ==
Keiserspinneren finnes i Nord-Amerika fra Rocky Mountains til atlanterhavskysten, fra Canada i nord til Mexico i sør. Den ser ut til å ha gått tilbake i den nordøstlige delen av dette området. I Sørvest-USA og Mexico blir den erstattet av en nært beslektet art.


== Eksterne lenker ==
(en) keiserspinner i Global Biodiversity Information Facility 
(en) keiserspinner hos ITIS 
(en) keiserspinner hos NCBI 
(en) Kategori:Eacles imperialis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Eacles imperialis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Eacles imperialis – detaljert informasjon på Wikispecies
Malpighiske rør

Malpighiske rør er det viktigste ekskresjonsorganet hos enkelte laverestående dyr. Det malpighiske rør, er et rørformet organ, som leder fra kroppshulen og ut i tarmen. Det er et system av flere korte, tynnere rør som går ut fra hovedrøret. Dets oppgave er å ta opp avfallstoffer fra hemolymfen.  
Malpighiske rør finnes hos dyr i gruppen Uniramia, som insekter, mangefotinger, edderkoppdyr og bjørnedyr.
Navnet malpighske er fra zoologen Marcello Malpighi, som studerte anatomi. Han levde på 1700-tallet.
Bengtsfors kommune

Bengtsfors kommune er en kommune i Västra Götalands län i landskapet Dalsland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Bengtsfors.


== Tettsteder ==
Bengtsfors kommune har fem tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Referanser ==
Galten

Galten kan vise til:

Galten (by) i Århus amt i Danmark
Galten (innsjø), en del av Mälaren i Sverige
Galten kommune, en tidligere dansk kommune i Århus amt i Danmark
Galten handelssted, på yttersiden av Sørøya i Finnmark
Bollebygd kommune

Bollebygd kommune er en kommune i Västra Götalands län i landskapet Västergötland i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Bollebygd.


== Tettsteder ==
Bollebygd kommune har fire tettsteder. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Referanser ==
Kongespinner

Kongespinner (Citheronia regalis) er en sommerfugl som tilhører familien påfuglspinnere (Saturniidae).


== Utseende ==
En stor (vingespenn 95 – 155 mm) spinner. Den har ikke det største vingespennet, men den massive hunnen er den tyngste sommerfuglen i Nord-Amerika. Kroppen er oransjerød med hvite striper, de delvis gjennomsiktige forvingene grå med oransjerøde årer og gulhvite flekker, bakvingene oransjerøde. Larven er som uvokst grønn med hvite flekker. På de to fremste kroppsleddene har den lange, røde «horn» med svarte spisser.


== Levevis ==
Larvene kan finnes på mange ulike treslag, men de foretrekker vanligvis valnøtt (Juglans) og hikkori (Carya). I motsetning til mange andre påfuglspinnere spinner de ikke en kokong, men graver seg ned i bakken og forpupper seg i et utgravd kammer. Det er en generasjon hvert år, som flyr i juni – august. Som vanlig for påfuglspinnere tar ikke de voksne spinnerne til seg næring. Hunnen sitter mest i ro og sender ut feromoner, som hannen med sine fjærformede antenner kan merke på lang avstand.


== Utbredelse ==
Kongespinneren har en forholdsvis begrenset utbredelse fra staten New York i nordøst (der den i dag er meget sjelden) til Texas i sørvest.


== Eksterne lenker ==
(en) kongespinner i Global Biodiversity Information Facility 
(en) kongespinner hos ITIS 
(en) kongespinner hos NCBI 
(en) Kategori:Citheronia regalis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Citheronia regalis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Ankerhagen

Ankerhagen (eller Ankerhaven) er en liten park på Ruseløkka i Oslo.
Parken avgrenses av Observatoriegata i sydvest, Hansteens gate i sydøst, Parkveien i nordvest og bebyggelse i nord. Terrenget i parken skråner ned mot Observatoriegata. I Ankerhagen finnes mange store trær, lekeplass og Ankerhagen andelsbarnehage.
Parken ble opparbeidet i 1921 og var da 1,5 mål stor. Da Oslo kommune kjøpte Ankerhagen av staten i 1980 lå området brakk. Den nye parken ble ferdigstilt i 1984.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Flyfoto med kartmulighet, se også Historiske flyfoto
Borås

Borås er en by i Västra Götalands län, i landskapet Västergötland i Sverige. Den er administrasjonssenter for Borås kommune. I 2010 hadde tettstedet 66 273 innbyggere.Borås fikk bystatus i 1621 av Gustav II Adolf. Den er vennskapsby med Molde.


== Se også ==
IF Elfsborg


== Bildegalleri ==

		
		
		
		
		
		


== Referanser ==
Grønn strøm

Grønn strøm er et populær begrep for opprinnelsesgaranterte kraftavtaler eller opprinnelsesgaranti. Denne typen avtaler skal kunne vise at strømmen kan bli sporet tilbake til et vindkraftverk, et solcelleanlegg eller en annen fornybar energikilde.
Hemolymfe

Hemolymfe er en blodvæske, et slags «blod» som finnes hos leddyr.  Hemolymfen ivaretar funksjonene både til «blod» og «lymfe» hos virveldyrene. Hemolymfen er fargeløs, men kan inneholde spor av grønn eller gul, og transporterer blant annet næringsstoffer, avfallsstoffer, vann, karbohydrater og delvis oksygen rundt i kroppen.
Hemolymfen utgjør mellom 4 og 40 % av dyrets vekt. Selve hemolymfen finnes i hele dyrets kropp og noe følger et årenett, mens mesteparten er fritt og ikke i årer (blodårer) slik som blodet hos mennesker. Et årenett for hemolymfe finnes særlig i beina og i de tykkeste ribbene i vingene. Hjertet er primitivt hos insekter, avlangt, rørformet og ligger i bakkroppen og brystet. Det suger hemolymfe inn i bakenden av dyret og pumper det ut på ulike steder i lengre fremme i insektkroppen.
Hemolymfen brukes i liten grad til transport av oksygen eller gass rundt i kroppen. Hos landlevende dyr skjer ånding via et eget system av luftfylte årer, kalt trakéer. De besørger oksygen i kroppen og er forenet med åpninger i hudskjelettet ut til atmosfærisk luft. Insektlarver som lever i vann, har hemolymfe som inneholder hemoglobin, noe som gjør blodvæsken rødfarget. Hemoglobin er nødvendig for oksygentransporten i kroppen. Krepsdyr har hemocyanin i sin hemolymfe, dette er kobberholdig, og gir hemolymfen en blå farge.
Hos enkelte grupper insekter bruker hemolymfen for å regulere varmetapet. Noen insekter har utviklet systemer for utveksling av varme, disse kan både forhidre og øke varmetapet. Leddyr er avhengig av omgivelsenes varme og i varmt vær er det viktig å kvitte seg med overflødig varme. I kaldt vær er det viktig å bevare varmen i kroppen, særlig ved viktige organer som flygemuskulaturen.
Ceratocampinae

Ceratocampinae er en gruppe av sommerfugler som hører til familien påfuglspinnere (Saturniidae). De finnes bare i Amerika, fra Brasil i sør til Canada i nord.


== Utseende ==
Middelsstore til meget store (vingespenn 32 – 150 mm) spinnere. I motsetning til de fleste andre påfuglspinnere er kroppen tung og kraftig, vingene ikke påfallende store. De er gjerne farget i gult, purpur og/eller rødt, og mangler øyeflekker på vingene. Larvene har ofte lange horn.


== Levevis ==
Som vanlig hos påfuglspinnere kan larvene finnes på mange forskjellige busker og trær. De spinner ikke noen kokong, men graver seg ned i jorden for å forvandle seg til en puppe i et utgravd kammer. De voksne sommerfuglene tar ikke næring til seg.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Overfamilien spinnere (i vid forstand), Bombycoidea
Familien påfuglspinnere, Saturniidae
Underfamilien Ceratocampinae – 27 slekter, Amerika
Slekten Adeloneivaia Travassos, 1940 – 15 arter, Brasil – Mexico
Slekten Adelowalkeria Travassos, 1941 – 20 arter, Sør-Amerika
Slekten Almeidella Oiticica, 1946 - seks arter
Slekten Anisota Hübner, 1820 – 13 arter, Nord-Amerika
Slekten Bathyphlebia Felder, 1874 – sju arter, Sør-Amerika
Ceratesa hemirhodia (Rothschild, 1907)
Ceropoda tibialis (Rothschild, 1907)
Slekten Cicia Oiticica, 1964 - fem arter
Slekten Citheronia Hübner, 1819 – 21 arter, Ecuador – Canada
Kongespinner, Citheronia regalis (Fabricius)
Citheronioides collaris (Rothschild, 1907)
Citheronula armata (Rothschild, 1907) – Brasil og Paraguay
Slekten Citioica Travassos & Noronha, 1965 – fire arter, Ecuador – Mexico
Dacunju jucunda (Walker, 1855)
Dryocampa rubicunda (Fabricius, 1793) – østlige Nord-Amerika
Slekten Eacles Hübner, 1819 – 19 arter, Argentina – Canada
Keiserspinner, Eacles imperialis Drury
Slekten Giacomellia Bouvier, 1930 - fem arter
Jaiba kesselringi Lemaire, Tangerini & Mielke, 1999
Megaceresa pulchra (Bouvier, 1923)
Mielkesia paranaensis (Rego Barros & Mielke, 1968)
Slekten Neorcarnegia Draudt, 1930 - to arter
Slekten Oiticella Michener, 1949 - tre arter
Slekten Othorene Boisduval, 1872 – 13 arter
Slekten Procitheronia Michener, 1949 - fire arter
Slekten Psigida Oiticica, 1959 - to arter
Slekten Psilopygida Michener, 1949 - tre arter
Psilopygoides oda (Schaus, 1905)
Slekten Ptiloscola Michener, 1949 – 12 arter, Neotropisk
Slekten Rachesa Michener, 1949 – 9 arter, Ecuador og Peru
Slekten Schausiella Bouvier, 1930 – 11 arter, Neotropisk
Slekten Scolesa Michener, 1949 - seks arter
Slekten Syssphinx Hübner, 1819 – 29 arter, Ecuador – Nord-Amerika


== Kilder ==
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 9.11. 2012.


== Eksterne lenker ==
(en) Ceratocampinae hos ITIS 
(en) Ceratocampinae hos NCBI 
(en) Kategori:Ceratocampinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Ceratocampinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Schiermonnikoog

Schiermonnikoog (vestfrisisk: Skiermûntseach) er den østligste bebodde frisiske øya i Nederland, Schiermonnikoog er dessuten en egen kommune. Kommunen har færrest innbyggere i Nederland med sine 986 bofaste (2007).  Nord for Schiermonnikoog ligger Nordsjøen, sør ligger Vadehavet og den nederlandske kysten. Man kan kun reise til Schiermonnikoog med båt,  i tillegg kan man kun legge til kai fra to timer før til to timer etter flo sjø.

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Schiermonnikoog – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vlieland

Vlieland (vestfrisisk: Flieland) er ei av De frisiske øyer og en kommune i den nederlandske provinsen Friesland. På innsida av øya ligger Vadehavet og på yttersida ligger Nordsjøen. i 2006 hadde kommunen 1140 innbyggere. det er kun en landsby i kommunen, Oost-Vlieland. Med sine 28 inb/km² er Vlieland den nest tynnest befolka kommunen i Nederland.


== Historie ==
På grunn av stormfloa i 1287 blei Vlieland skilt fra det frisiske fastlandet, noe som var en del av prosessen som skapte Vadehavet. På et tidspunkt oppsto Eierlandsdjupta (Eierlandse Gat), resultatet var at den nordlige delen av Texel, Eierland, skilte seg fra Vlieland. Gjennom flere forandringer i havstrømmene har vestsida av Vlieland fortsatt å erodere.
Utenom Oost-Vlieland var det tidligere en til landsby; West-Vlieland. I 1736 blei de siste husene forlatt på grunn av flere tiår med oversvømmelser og forsøk på gjenoppbygging.
Til 1942 tilhørte Vlieland provinsen Noord-Holland. Sjøl om Vlieland er ei av De frisiske øyene, snakkes det ikke vestfrisisk på øya. Den opprinnelige dialekta var ei Hollandsk dialekt. I dag snakkes det moderne Nederlandsk på Vlieland, den siste dialektbrukeren var Petronella de Boer-Zeylemaker som døde i 1993, 107 år gammel.


== Transport ==

Rederiet Doeksen har Fergerute mellom Harlingen på fastlandet, Terschelling og Vlieland, dessuten har rederiet de Vriendschap sommerrute spesielt for syklister og vandrere mellom De Cocksdorp på Texel og Vliehors på Vlieland.
Det er ei bussrute på Vlieland, rute 110 som kjøres av TCR Vlieland.
I tillegg til fergekaia har Oost-Vlieland ei småbåthavn med plass til omtrent 250 båter. Havna, som bygges ut for øyeblikket, er om sommeren ofte full allerede etter kl. 14.00. Nærmeste alternativ er West-Terschelling som ligger halvanna til to timers seilas unna.
Oppe på Vuurboetsduin står Vlieland sitt fyrtårn. Tårnet sjøl er ikke mer en 18 meter høgt, men ligger likevel høgt i landskapet bygd på ei sanddyne 36 meter over havet. Tårnet blei flytta fra IJmuiden til Vlieland i 1909.


== Turisme ==
Turisme er den dominerende næringa på Vlieland. Øya har mange hoteller, hytteutleie, campingplasser o.l. Øya har 20km strand og 26km sykkelsti.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Vlieland – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Bekkestua skole

Bekkestua skole er en ungdomsskole på Nadderud ved Bekkestua i Bærum med 360 elever. Rektor
er Morten Rondan.
Skolens verdier:

Medvirkning, mestring og mangfold.

Skolen satser på realfag og har partnerskap med Veritas. Skolens elever bruker Nadderudhallen som gymsal med svømmehall og Nadderud stadion.
Skolen er partnerskole med ILS, Universitetet i Oslo og har jevnlig studenter i praksis.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside