Stortingsvalget 2009

Stortingsvalget 2009 var et riksvalg i Norge, der det ble valgt delegater til Stortinget for perioden 2009–13. Valget fant sted mandag 14. september 2009.  Alle norske borgere som fylte 18 år innen utgangen av 2009, hadde stemmerett. 
Valgresultatet innebar at den sittende regjeringskoalisjonen (Arbeiderpartiet, Sosialistisk Venstreparti og Senterpartiet) fikk fornyet sitt parlamentariske flertallsgrunnlag. De tre regjeringspartiene samlet fikk 47,8 % av stemmene, og de tapte i alt ett mandat. Arbeiderpartiet hadde framgang, mens SV gikk tilbake og Senterpartiet holdt stillingen fra valget i 2005.
Blant de øvrige stortingspartiene hadde Høyre og Fremskrittspartiet framgang, mens Kristelig Folkeparti og Venstre gikk tilbake. Sistnevnte kom under sperregrensen for utjevningsmandater og mistet dermed åtte av ti mandater.


== Valgavviklingen ==

Valget fant sted mandag 14. september. I 205 av landets 430 kommuner ble det i tillegg avholdt valg søndag 13. september i hele eller deler av kommunen.Valget foregikk ved personlig oppmøte i et valglokale på valgdagen(e) eller ved avgivelse av forhåndsstemme. Forhåndsstemmingen i kommunene fant sted fra 10. august til fredagen før valgdagen. En mottok i alt 707 489 forhåndsstemmer, det vil si drøyt 26 prosent av stemmene.Riksvalgstyret behandlet tre klager på valgavviklingen. I et tilfelle var velgeren allerede avkrysset i manntallet da vedkommende kom til stemmelokalet. Et tilfelle dreide seg om at et partis stemmesedler en kort periode manglet på et stemmested. Den siste klagen gjaldt mer generelle forhold, som at valget ikke er hemmelig nok. Riksvalgstyret fant ingen av klagene alvorlige nok til innsigelser mot valgresultatet. Ved Stortingets behandling av valget og fullmaktene ble det for øvrig påpekt en del mindre feil og noen uheldige omstendigheter ved valgavviklingen.I kommunene Lenvik, Trondheim, Bømlo og Kongsberg ble det prøvd ut nytt utstyr i valglokalene. Dette var resultatet av statens designkonkurranse i 2008 (utført i regi av Norsk Form). I en evaluering fikk utstyret god kritikk og det ble nominert til prisen Brit Insurance Designs of the Year 2010.Samme dag(er) som stortingsvalget ble det avholdt valg til Sametinget og til diverse organer innen Den norske kirke.


== Partier og lister ==
I alt 24 partier stilte lister i ett eller flere fylker. Listene omfattet 3607 kandidater. Elleve partier stilte i alle fylker. Det var de sju som var representert på Stortinget i perioden 2005–09 (Det norske Arbeiderparti, Fremskrittspartiet, Høyre, Kristelig Folkeparti, Senterpartiet, Sosialistisk Venstreparti og  Venstre), samt Demokratene, Kystpartiet, Miljøpartiet De Grønne og Rødt.
De øvrige partiene stilte i fra ett til 17 fylker, jf. resultattabellen nedenfor.


== Resultat nasjonalt ==

Fylkesvalgstyrene i de enkelte fylkene kontrollerte de kommunale opptellingene og foretok avsluttende mandatberegning for distriktsmandatene. Riksvalgstyret fastsatte i møte 24. september fordeling av utjevningsmandatene. I Stortingets møte 7. oktober ble stortingsfullmaktene godkjent, og dermed var valget endelig.Det var 3 530 785 med stemmerett i riket. 2 696 468, eller 76,4 prosent, avga stemme. Det var 11 684 blanke stemmer og 2 048 stemmer som ble forkastet. De 2 682 903 godkjente stemmene fordelte seg på lister/partier som tabellen under viser.  Akkurat som i valget i 2005 fikk blokken bestående av FrP+H+V+Krf flere stemmer enn blokken bestående av Ap+SV+Sp med 1 330 067 mot 1 280 416 stemmer, men færre representanter med 83 mot 86.
Stemmetall og mandater ved stortingsvalget 2009 (landsbasis) 
Kolonnene «endring S» angir endring i forhold til valget i 2005 i henholdsvis prosentpoeng og mandater.


=== Partiresultatene ===
Arbeiderpartiet var valgets store vinner med en oppgang på 2,7 prosentpoeng fra 2005 og 4,6 fra 2007. Resultatet var partiets beste siden 1993. Koalisjonspartner SV gikk ned med 2,6 poeng fra 2005 og 0,3 fra 2007. Partiet ble halvert i oppslutning fra 2001. Senterpartiet gikk også tilbake, med 0,3 poeng fra 2005 og 1,6 fra 2007. Resultatet er partiets nest dårligste i et stortingsvalg etter andre verdenskrig (2001 var det dårligste).
Fremskrittspartiet gjorde også et godt valg med en framgang på 0,8 prosentpoeng fra 2005 og 4,4 poeng fra 2007. Det er partiets beste resultat noensinne. Høyre hadde også framgang fra 2005 med 3,1 poeng, men gikk tilbake 1,6 fra 2007. Dette ble partiets femte svakeste stortingsresultat etter krigen.
Kristelig Folkeparti gikk tilbake hhv 1,3 og 1,2 poeng og fikk sitt dårligste resultat etter krigen. Venstre hadde en tilbakegang på hhv. 2,0 og 1,7 prosentpoeng og med et valgresultat på 3,9 % falt de under sperregrensen for utjevningsmandater. Lars Sponheim kom ikke inn på Stortinget og trakk seg som følge av valgresultatet. Resultatet er likevel ganske «normalt» for partiet for perioden etter partisplittelsen i 1973.Rødt gikk fram 0,1 prosentpoeng fra 2005. Kystpartiet ble sterkt redusert og fikk nesten bare tidel av oppslutningen i 2001.
Nedstående tabell viser partienes beste og svakeste resultater i prosent. For små partier er svakeste resultat ikke tatt med, da dette gjerne er 0,0 prosent en rekke steder.


=== Valgdeltakelsen ===
Valgdeltakelsen samlet for hele landet var på 76,4 prosent. Det er samme deltakelse som ved valget i 1945. Bare to stortingsvalg etter andre verdenskrig har dårligere oppslutning (1993 og 2001).Finnmark (71,0), Troms (73,2) og Nordland (73,4) hadde lavest valgdeltakelse, mens Akershus (80,4), Hordaland (78,3) og Oslo (77,9) hadde høyest. Kommunene med høyest valgdeltakelse var Utsira med 92,5 prosent og Kvitsøy og Oppegård med 84,9 prosent. Lavest deltakelse hadde Moskenes (63,5), Kautokeino (65,5) og Herøy (65,7).Statistisk sentralbyrå deler Norges kommuner inn i fire klasser etter sentralitet. Valgdeltakelsen i de minst sentrale kommunene var 73,3 prosent mot 77,4 i de sentrale.


=== Resultatoversikt for hele velgermassen ===
De totalt 3 530 785 stemmeberettigede borgerne i riket gjorde følgende valg med stemmeretten sin:


== Følger på regjeringsplan ==
Ettersom valget gav de «rødgrønne» partiene (Arbeiderpartiet, Senterpartiet og SV) fortsatt flertall i Stortinget, kunne regjeringen Stoltenberg II fortsette etter valget. Det var imidlertid duket for en del endringer, dels fordi noen statsråder ønsket avløsning og dels for endringer i styrkeforholdet mellom partnerne. Arbeidet med disse endringene tok noe lenger tid enn vanlig, men 20. oktober var det klart for skifter i departementene.
Fem av departementene fikk sine oppgaver forandret.  Det nye Arbeidsdepartementet fikk oppgavene til det tidligere Arbeids- og inkluderingsdepartementet med unntak av innvandrings-, integrerings- og mangfolds- og same- og minoritetspolitiske saker. Det fikk nye oppgaver knyttet til offentlige tjenestepensjoner. Barne-, likestillings- og inkluderingsdepartementet består etter endringene av det tidligere Barne- og likestillingsdepartementet pluss inkluderings- og mangfoldssaker. Fornyings-, administrasjons- og kirkedepartementet består av det tidligere Fornyings- og administrasjonsdepartementet minus offentlige tjenestepensjonsordninger, men med tillegg av kirkesaker og same- og minoritetspolitiske saker. Kulturdepartementet mistet kirkesakene som det tidligere Kultur- og kirkedepartementet hadde. Endelig ble Justis- og politidepartementet (uten å endre navn) tilført innvandringssakene med unntak av arbeidsinnvandring.
Følgende statsråder gikk ut av regjeringen: Bjarne Håkon Hanssen, Helga Pedersen, Dag Terje Andersen, Bård Vegar Solhjell og Sylvia Brustad. 
Følgende statsråder skiftet departement: Trond Giske, Kristin Halvorsen, Anne-Grete Strøm-Erichsen, Liv Signe Navarsete og Magnhild Meltveit Kleppa. 
Følgende nye statsråder kom inn: Hanne Bjurstrøm, Audun Lysbakken, Sigbjørn Johnsen og Lisbeth Berg-Hansen.
I tillegg fikk Karl Eirik Schjøtt-Pedersen oppgradert sin stilling fra statssekretær og stabssjef ved Statsministerens kontor til statsråd samme sted (med den uformelle betegnelsen samordningsminister).
Endringene innebar at Arbeiderpartiet fikk to regjeringsmedlemmer mer enn før (opp fra ti til tolv), mens SV mistet én og derved på samme måte som Senterpartiet fikk fire statsråder. Den mest markante endringen var nok at SVs partileder forlot posten som finansminister. Den nye regjeringen fikk ti statsråder av hvert kjønn.
På grunn av at det trakk noe ut med å få foretatt regjeringsendringene, måtte Dag Terje Andersen og Helga Pedersen forlate sine poster drøyt to uker før de andre for å kunne tiltre vervene som henholdsvis stortingspresident og gruppeleder for Arbeiderpartiet. De ble midlertidig erstattet av interne settestatsråder.


== Valgkampen ==
Regjeringsspørsmålet stod sentralt i hele valgkampen, ettersom den sittende regjeringskonstellasjonen (A, Sp, SV) på mange meningsmålinger lå an til å miste sitt flertall. 
Blant opposisjonspartiene var FrP det største, og på mange målinger hadde det en oppslutning større enn de tidligere regjeringspartnerne H, V og KrF til sammen. FrP gjorde det tidlig klart at det ville være uaktuelt å støtte en borgerlig regjering uten at partiet selv fikk delta i den. FrP var også åpen for å danne regjering alene, et standpunkt som ble særlig aktuelt de ganger det forelå meningsmålinger med FrP som landets største parti.Venstre uttrykte på sin side at partiet verken ville delta i eller støtte en regjering der FrP var med.Høyre holdt muligheten åpen for et regjeringssamarbeid både med FrP og med sentrum. KrF ville ikke sitte i regjering med FrP, men utelukket ikke å støtte en H/FrP-regjering. Samtidig ble det spekulert i om Arbeiderpartiet ved et eventuelt rødgrønt valgnederlag ville vende ryggen til SV og forsøke å danne en ettpartiregjering med støtte fra sentrumspartiene. Jens Stoltenberg avviste imidlertid dette i en tv-debatt like før valget.Hvilke andre saker som preget valgkampen, kan sees av hva som var tema for NRKs valgdebatter: innvandringspolitikk, kriminalpolitikk, næringsliv og skatt, finanskrise og arbeidsledighet, skolepolitikk, olje og miljø og helsepolitikk.


== Resultat fylke for fylke ==

Oversiktene nedenfor er basert på endelige resultater fra fylkesvalgstyrene og riksvalgstyret. I tabellene er oppgitt antall stemmer og prosentandel ved 2009-valget, avvik i prosentpoeng fra fylkestingsvalget i 2007 og fra stortingsvalget i 2005, antall stortingsmandater etter 2009-valget og endring i forhold til Stortingets sammensetning i perioden 2005–2009. Rødts resultater er sammenliknet med tall for Rød Valgallianse (RV) ved tidligere valg. 
Opplysningene om hvem som er nærmest sistemandat, er basert på utregning av kvotienter etter St. Laguës modifiserte metode.I oversikten er det avvik mellom antallet oppmøtte og summen av antall godkjente, blanke og forkastede stemmer. Dette kan blant annet skyldes at noen av dem som har møtt opp (og dermed er avkrysset i manntallet), ombestemmer seg og likevel ikke avgir stemme.


=== Østfold ===

Det var 201 989 med stemmerett i fylket. 149 924 av disse møtte opp, det vil si 74,2 prosent. Det var 845 blanke stemmer og 110 stemmer som ble forkastet. De 148 988 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Abortmotstanderne stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Ved stortingsvalget i 2005 stilte samme partier som i 2009 pluss NKP (0,1 %) og Reformpartiet (0,0 %). 
De åtte distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Svein Roald Hansen (mandat 1), Irene Johansen (3), Thor Erik Forsberg (6) og Wenche Olsen (7)
Fremskrittspartiet: Ulf Isak Leirstein (2), Jon Jæger Gåsvatn (5) og Vigdis Giltun (8)
Høyre: Ingjerd Schou (4)Utjevningsmandatet gikk til Line Henriette Holten Hjemdal fra Kristelig Folkeparti.
Høyre (Tage Pettersen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Signe Øye (A), Martin Engeset (H) og May Hansen (SV). De to første stilte ikke til valg.


=== Akershus ===

Det var 375 622 med stemmerett i fylket. 302 021 av disse møtte opp, det vil si 80,4 prosent. Det var 1 286 blanke stemmer og 244 stemmer som ble forkastet. De 300 586 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP og Ett (skrift)språk stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Ved stortingsvalget i 2005 stilte ikke Ett (skrift)språk. Det gjorde imidlertid Reformpartiet (0,0 %) og Abortmotstanderne (0,1 %). 
De femten distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Anniken Huitfeldt (mandat 1), Sverre Myrli (4), Marianne Aasen (7), Gunvor Eldegard (9) og Gorm Kjernli (12)
Fremskrittspartiet: Morten Høglund (2), Kari Kjønaas Kjos (5), Hans Frode Asmyhr (8) og Ib Thomsen (14)
Høyre: Jan Tore Sanner (3), Sonja Irene Sjøli (6), Sylvi Graham (10) og André Oktay Dahl (15)
SV: Bård Vegar Solhjell (11)
Venstre: Borghild Tenden (13)Utjevningsmandatet gikk til Knut Arild Hareide fra Kristelig Folkeparti.
Arbeiderpartiet (Are Helseth) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Jan Petersen (H), Vidar Bjørnstad (A), Rolf Reikvam (SV) og Åslaug Haga (Sp). Ingen av dem stilte til gjenvalg.


=== Oslo ===

Det var 416 168 med stemmerett i fylket. 324 256 av disse møtte opp, det vil si 77,9 prosent. Det var 1102 blanke stemmer og 132 stemmer som ble forkastet. De 323 116 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: NRA og Samtidspartiet stilte ikke liste ved kommunevalget i 2007. Det gjorde imidlertid Demokratisk alternativ (0,1 %), Innvandrerpartiet (0,1 %) og Oslo Byaksjon (0,5 %). Ved stortingsvalget i 2005 stilte ikke NRA, Samtidspartiet og Samfunnspartiet. Da stilte imidlertid Abortmotstanderne (0,1 %). 
De seksten distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Jens Stoltenberg (mandat 1), Marit Nybakk (4), Jan Bøhler (7), Jonas Gahr Støre (9), Marianne Marthinsen (12) og Hadia Tajik (15)
Høyre: Per-Kristian Foss (2), Ine Marie Eriksen Søreide (6), Michael Tetzschner (11) og Nikolai Astrup (16)
Fremskrittspartiet: Siv Jensen (3), Christian Tybring-Gjedde (8) og Peter N. Myhre (13)
SV: Kristin Halvorsen (5) og Heikki Holmås (14)
Venstre: Trine Skei Grande (10)Utjevningsmandatet gikk til Hans Olav Syversen fra Kristelig Folkeparti.
Rødt (Erling Folkvord) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Carl I. Hagen (FrP), Odd Einar Dørum (V), Britt Hildeng (A), Inge Lønning (H) og Saera Khan (A). Ingen av disse stilte til gjenvalg.


=== Hedmark ===

Det var 146 649 med stemmerett i fylket. 108 679 av disse møtte opp, det vil si 74,1 prosent. Det var 631 blanke stemmer og 56 stemmer som ble forkastet. De 107 966 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: DLF og MDG stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007 og ved stortingsvalget i 2005. Ved sistnevnte stilte imidlertid KSP (0,1 %) og NKP (0,1 %).  
De sju distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Knut Storberget (mandat 1), Anette Trettebergstuen (2), Thomas Breen (4) og Tone Sønsterud (7)
Fremskrittspartiet: Per Roar Bredvold (3)
Senterpartiet: Trygve Slagsvold Vedum (5)
Høyre: Gunnar Gundersen (6)Utjevningsmandatet gikk til Karin Andersen fra SV.
Fremskrittspartiet (Lars Joakim Hanssen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Sylvia Brustad (A) og Eirin Faldet (A). De stilte ikke til gjenvalg.


=== Oppland ===

Det var 141 243 med stemmerett i fylket. 104 848 av disse møtte opp, det vil si 74,2 prosent. Det var 455 blanke stemmer og 108 stemmer som ble forkastet. De 104 286 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Ved stortingsvalget i 2005 stilte i tillegg Reformpartiet (0,1 %). 
De seks distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Torstein Rudihagen (mandat 1), Rigmor Aasrud (2) og Tore Hagebakken (4)
Fremskrittspartiet: Morten Ørsal Johansen (3)
Senterpartiet: Anne Tingelstad Wøien (5)
Høyre: Olaf Michael Thommessen (6)Utjevningsmandatet gikk til Aksel Hagen fra SV.
Arbeiderpartiet (Stine Renate Håheim) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Berit Brørby (A), Thore A. Nistad (FrP), Inger S. Enger (Sp) og Espen Johnsen (A). De tre førstnevnte stilte ikke til gjenvalg. Johnsen stod på femteplass på Arbeiderpartiets liste.


=== Buskerud ===

Det var 188 044 med stemmerett i fylket. 142 864 av disse møtte opp, det vil si 76,0 prosent. Det var 652 blanke stemmer og 55 stemmer som ble forkastet. De 142 249 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP, MDG og Vigrid stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Ved stortingsvalget i 2005 stilte ikke KSP og Vigrid. Da stilte imidlertid Pensjonistpartiet (0,3 %). 
De åtte distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Martin Kolberg (mandat 1), Lise Christoffersen (4), Torgeir Micaelsen (6) og Laila Gustavsen (8)
Fremskrittspartiet: Ulf Erik Knudsen (2) og Jørund Rytman (5)
Høyre: Trond Helleland (3) og Anders B. Werp (7)Utjevningsmandatet gikk til Per Olaf Lundteigen fra Senterpartiet.
Fremskrittspartiet (Ida Marie Holen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Thorbjørn Jagland (A), Sigrun Eng (A) og Magnar Lund Bergo (SV). De to førstnevnte stilte ikke til gjenvalg.


=== Vestfold ===

Det var 171 423 med stemmerett i fylket. 131 788 av disse møtte opp, det vil si 76,9 prosent. Det var 507 blanke stemmer og 87 stemmer som ble forkastet. De 131 117 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP og NorgesPatriotene stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007 eller ved stortingsvalget i 2005. Ved førstnevnte stilte imidlertid Vestfoldlisten mot bomringer (1,6 %), og ved sistnevnte NKP (0,1 %) og Reformpartiet (0,4 %). 
De seks distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Dag Terje Andersen (mandat 1), Sonja Mandt (4) og Steinar Gullvåg (6)
Fremskrittspartiet: Anders Anundsen (2) og Per Arne Olsen (5)
Høyre: Svein Flåtten (3)Utjevningsmandatet gikk til Inga Marte Thorkildsen fra SV.
Høyre (Anne Gro Olafsen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Per Ove Width (FrP). Han stilte ikke til gjenvalg.


=== Telemark ===

Det var 126 972 med stemmerett i fylket. 94 765 av disse møtte opp, det vil si 74,6 prosent. Det var 382 blanke stemmer og 39 stemmer som ble forkastet. De 94 333 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. MDG stilte ikke ved stortingsvalget i 2005. 
De fem distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Terje Lien Aasland (mandat 1), Gunn Olsen (3) og Sigvald Oppebøen Hansen (5)
Fremskrittspartiet: Bård André Hoksrud (2)
Høyre: Torbjørn Røe Isaksen (4)Utjevningsmandatet gikk til Geir Bekkevold fra Kristelig Folkeparti.
Fremskrittspartiet (Kåre Fostervold) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Kåre Fostervold (FrP) og Kari Lise Holmberg (H). Sistnevnte stilte ikke til gjenvalg.


=== Aust-Agder ===
Det var 79 489 med stemmerett i fylket. 59 871 av disse møtte opp, det vil si 75,3 prosent. Det var 219 blanke stemmer og 28 stemmer som ble forkastet. De 59 623 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. MDG stilte ikke ved stortingsvalget i 2005. Det gjorde imidlertid Abortmotstanderne (0,2 %). 
De tre distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Freddy de Ruiter (mandat 1)
Fremskrittspartiet: Ingebjørg Amanda Godskesen (2)
Høyre: Svein Harberg (3)Utjevningsmandatet gikk til Kjell Ingolf Ropstad fra Kristelig Folkeparti.
Arbeiderpartiet (Line Vennesland) var nærmest til å ta sistemandatet fra Høyre.
Ut av Stortinget gikk Torbjørn Andersen (FrP), Inger Haldis Løite (A) og Åse Gunhild Woie Duesund (KrF). Ingen av disse stilte til valg.


=== Vest-Agder ===
Det var 121 754 med stemmerett i fylket. 92 734 av disse møtte opp, det vil si 76,2 prosent. Det var 313 blanke stemmer og 90 stemmer som ble forkastet. De 92 378 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Ved stortingsvalget i 2005 stilte i tillegg til 2009-partiene Abortmotstanderne (0,2 %) og Pilsens Samlingsparti (0,1 %). 
De fem distriktsmandatene tilfalt:

Fremskrittspartiet: Åse Michaelsen (mandat 1) og Henning Skumsvoll (5)
Arbeiderpartiet: Kari Henriksen (2)
Høyre: Peter Skovholt Gitmark (3)
Kristelig Folkeparti: Dagrun Eriksen (4)Utjevningsmandatet gikk til Alf Egil Holmelid fra SV.
Arbeiderpartiet (Odd Omland) var nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Rolf Terje Klungland (A) og Anne Margrethe Larsen (V). Førstnevnte stilte ikke til valg.


=== Rogaland ===

Det var 296 220 med stemmerett i fylket. 227 992 av disse møtte opp, det vil si 77,0 prosent. Det var 982 blanke stemmer og 180 stemmer som ble forkastet. De 226 897 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: DLF og NKP stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007 eller stortingsvalget i 2005. Ved sistnevnte stilte imidlertid Reformpartiet (0,0 %) og Abortmotstanderne (0,2 %). 
De tolv distriktsmandatene tilfalt:

Fremskrittspartiet: Ketil Solvik-Olsen (mandat 1), Solveig Horne (4), Øyvind Vaksdal (8) og Bente Thorsen (12)
Arbeiderpartiet: Tore Nordtun (2), Eirin Kristin Sund (5) og Torfinn Opheim (9)
Høyre: Bent Høie (3), Siri Meling (7) og Arve Kambe (11)
Kristelig Folkeparti: Dagfinn Høybråten (6)
Senterpartiet: Magnhild Meltveit Kleppa (10)Utjevningsmandatet gikk til Hallgeir Langeland fra SV.
Kristelig Folkeparti (Kjell Arvid Svendsen) var nærmest til å ta sistemandatet fra Fremskrittspartiet.
Ut av Stortinget gikk Finn Martin Vallersnes (H), Gunnar Kvassheim (V) og Bjørg Tørresdal (KrF). Vallersnes og Tørresdal stilte ikke til gjenvalg.


=== Hordaland ===

Det var 344 321 med stemmerett i fylket. 269 613 av disse møtte opp, det vil si 78,3 prosent. Det var 1 289 blanke stemmer og 362 stemmer som ble forkastet. De 268 033 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Sentrumsalliansen stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007 eller stortingsvalget i 2005. Ved sistnevnte stilte også DLF (0,0 %) og Abortmotstanderne (0,2 %). 
De fjorten distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Anne-Grete Strøm-Erichsen (mandat 1), Per Rune Henriksen (4), Hilde Magnusson Lydvo (7), Dag Ole Teigen (10) og Magne Rommetveit (14)
Fremskrittspartiet: Arne Sortevik (2), Gjermund Hagesæter (5) og Karin S. Woldseth (9)
Høyre: Erna Solberg (3), Øyvind Halleraker (6) og Henning Warloe (11)
Kristelig Folkeparti: Laila Dåvøy (8)
Senterpartiet: Kjersti Toppe (12)
Sosialistisk Venstreparti: Audun Bjørlo Lysbakken (13)Utjevningsmandatet gikk til Laila Reiertsen fra Fremskrittspartiet.
Venstre (Lars Sponheim) var nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Olav Akselsen (A), Ingebrigt S. Sørfonn (KrF), Ågot Valle (SV), Lars Sponheim (V),
Rune J. Skjælaaen (Sp) og Torbjørn Hansen (H). Av disse var det bare Sponheim som stilte til gjenvalg.


=== Sogn og Fjordane ===
Det var 78 071 med stemmerett i fylket. 58 951 av disse møtte opp, det vil si 75,5 prosent. Det var 182 blanke stemmer og 57 stemmer som ble forkastet. De 58 706 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Ved stortingsvalget i 2005 stilte ikke MDG. Det gjorde imidlertid KSP (0,3 %). 
De fire distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Ingrid Heggø (mandat 1) og Tor Bremer (4)
Senterpartiet: Liv Signe Navarsete (2)
Fremskrittspartiet: Åge Starheim (3)Utjevningsmandatet gikk til Bjørn Lødemel fra Høyre.
Høyre (ved Lødemel) var også nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Reidar Sandal (A) og Gunvald Ludvigsen (V). Førstnevnte stilte ikke til gjenvalg.


=== Møre og Romsdal ===

Det var 184 975 med stemmerett i fylket. 139 350 av disse møtte opp, det vil si 75,3 prosent. Det var 568 blanke stemmer og 80 stemmer som ble forkastet. De 138 668 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Ved fylkestingsvalget i 2007 stilte også Sunnmørslista, som fikk 5,3 % av stemmene. Ved stortingsvalget i 2005 stilte Reformpartiet (0,0 %).
De åtte distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Else-May Botten (mandat 1), Svein Gjelseth (4) og Tove Lise Torve (6)
Fremskrittspartiet: Harald Tom Nesvik (2) og Oskar Jarle Grimstad (5)
Høyre: Elisabeth Røbekk Nørve (3)
Senterpartiet: Jenny Klinge (7)
Kristelig Folkeparti: Rigmor Andersen Eide (8)Utjevningsmandatet gikk til Mette Hanekamhaug fra Fremskrittspartiet.
Fremskrittspartiet (ved Hanekamhaug) var også nærmest til å ta sistemandatet fra Kristelig Folkeparti.
Ut av Stortinget gikk Asmund Kristoffersen (A), Petter Løvik (H), Lodve Solholm (FrP), Karita Bekkemellem (A), May-Helen Molvær Grimstad (KrF), Eli Sollied Øveraas (Sp), Leif Helge Kongshaug (V) og Bjørn Jacobsen (SV). De to sistnevnte stilte til gjenvalg.


=== Sør-Trøndelag ===

Det var 213 863 med stemmerett i fylket. 163 345 av disse møtte opp, det vil si 76,4 prosent. Det var 698 blanke stemmer og 99 stemmer som ble forkastet. De 162 536 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: NKP stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Ved stortingsvalget i 2005 stilte NRA (0,1 %) i tillegg til 2009-partiene. 
De ni distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Trond Giske (mandat 1), Gunn Karin Gjul (3), Jorodd Asphjell (5) og Eva Kristin Hansen (7)
Fremskrittspartiet: Per Sandberg (2) og Tord Lien (6)
Høyre: Linda Cathrine Hofstad Helleland (4)
Sosialistisk Venstreparti: Snorre Valen (8)
Senterpartiet: Ola Borten Moe (9)Utjevningsmandatet gikk til Øyvind Håbrekke fra Kristelig Folkeparti.
Høyre (Lars Tvete) var nærmest til å ta sistemandatet fra Senterpartiet.
Ut av Stortinget gikk Børge Brende (H), Øystein Djupedal (SV) og Ola T. Lånke (KrF). Ingen av disse stilte til gjenvalg.


=== Nord-Trøndelag ===

Det var 97 830 med stemmerett i fylket. 72 835 av disse møtte opp, det vil si 74,5 prosent. Det var 360 blanke stemmer og 55 stemmer som ble forkastet. De 72 405 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP og Rødt/RV stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. 
De fem distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Gerd Janne Kristoffersen (mandat 1), Arild Stokkan-Grande (2) og Susanne Bratli (5)
Fremskrittspartiet: Robert Eriksson (3)
Senterpartiet: Lars Peder Brekk (4)Utjevningsmandatet gikk til Lars Myraune fra Høyre.
Høyre (ved Myraune) var også nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Bjarne Håkon Hanssen (A), Inge Ryan (SV) og André Nikolai Skjelstad (V). De to første stilte ikke til gjenvalg.


=== Nordland ===

Det var 177 796 med stemmerett i fylket. 130 571 av disse møtte opp, det vil si 73,4 prosent. Det var 591 blanke stemmer og 194 stemmer som ble forkastet. De 129 703 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: KSP, NKP og Tverrpolitisk Folkevalgte stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. Tverrpolitisk Folkevalgte stilte heller ikke ved stortingsvalget i 2005. Da stilte imidlertid Pensjonistpartiet (0,2 %). 
De ni distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Tor-Arne Strøm (mandat 1), Anna-Kristin Ljunggren (3), Eirik Sivertsen (6) og Lillian Hansen (8)
Fremskrittspartiet: Kenneth Svendsen (2) og Jan Arild Ellingsen (5)
Høyre: Ivar Kristiansen (4)
Senterpartiet: Janne Sjelmo Nordås (7)
Sosialistisk Venstreparti: Geir-Ketil Hansen (9)Utjevningsmandatet gikk til Torgeir Trældal fra Fremskrittspartiet.
Fremskrittspartiet (ved Trældal) var også nærmest til å ta sistemandatet fra SV.
Ut av Stortinget gikk Hill-Marta Solberg (A), Åsa Elvik (SV), Torny Pedersen (A), Alf Ivar Samuelsen (Sp) og Jan Sahl (KrF). Bare sistnevnte stilte til gjenvalg.


=== Troms ===

Det var 115 670 med stemmerett i fylket. 84 666 av disse møtte opp, det vil si 73,2 prosent. Det var 415 blanke stemmer og 49 stemmer som ble forkastet. De 84 216 godkjente stemmene fordelte seg slik:

De seks distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Bendiks H. Arnesen (mandat 1), Anne Marit Bjørnflaten (3) og Tove Karoline Knutsen (6)
Fremskrittspartiet: Øyvind Korsberg (2) og Per Willy Amundsen (5)
Høyre: Elisabeth Aspaker (4)Utjevningsmandatet gikk til Irene Lange Nordahl fra Senterpartiet.
Senterpartiet (ved Nordahl) var også nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Lena Jensen (SV). Hun stilte til gjenvalg, men nådde ikke opp.


=== Finnmark ===
Det var 52 686 med stemmerett i fylket. 37 395 av disse møtte opp, det vil si 71,0 prosent. Det var 207 blanke stemmer og 23 stemmer som ble forkastet. De 37 097 godkjente stemmene fordelte seg slik:

 Merknad til tabellen: Rødt/RV og MDG stilte ikke liste ved fylkestingsvalget i 2007. MDG stilte heller ikke ved stortingsvalget i 2005. Ved begge disse valgene stilte NKP (hhv. 1,0 %  og 0,2 %) og Samefolkets parti (hhv. 3,8 % og 1,8 %). 
De fire distriktsmandatene tilfalt:

Arbeiderpartiet: Helga Pedersen (mandat 1), Kåre Simensen (3) og Ingalill Olsen (4)
Fremskrittspartiet: Jan-Henrik Fredriksen (2)Utjevningsmandatet gikk til Frank Bakke Jensen fra Høyre.
Høyre (ved Jensen) var også nærmest til å ta sistemandatet fra Arbeiderpartiet.
Ut av Stortinget gikk Karl Eirik Schjøtt-Pedersen (A), Eva M. Nielsen (A), Olav Gunnar Ballo (SV) og Vera Lysklætt (V). Bare sistnevnte stilte til gjenvalg.


=== Mandatfordeling ===

Mandatfordeling 2009

Endringer fra 2005


== Det nye Stortinget ==

Valget resulterte i at Stortinget fikk 35 nye representanter, fordelt slik på partiene: A 14, H 9, FrP 5, SV 4, Sp 2 og KrF 1.Gjennomsnittsalderen ved valgperiodens begynnelse var 46,2 år. Kristelig Folkeparti har den «yngste» stortingsgruppa med 43,4 år i snittalder, mens Venstre er «eldst» med 49,0. Lars Myraune og Svein Flåtten er de eldste faste representantene, 65 år ved periodens begynnelse, mens Mette Hanekamhaug (22 år) er den yngste.
Per-Kristian Foss er Stortingets desiderte senior. Han møtte som representant første gang i 1977. Marit Nybakk og Kristin Halvorsen har ansiennitet fra 1985.
Av de 169 representantene er 67 kvinner, det vil si 39,6 prosent. Dette er den høyeste andelen kvinner i Stortingets historie og tre flere enn i forrige periode. Kvinneandelen varierer sterkt fra parti til parti: Venstre 2 av 2; Senterpartiet 7 av 11; Arbeiderpartiet 32 av 64; Kristelig Folkeparti 4 av 10; Høyre 9 av 30; SV 3 av 11; Fremskrittspartiet 10 av 41.


== Valgundersøkelser ==


=== Innvandreres valgdeltakelse ===
Ifølge Statistisk sentralbyrå (SSB) stemte 52 prosent av innvandrerbefolkningen med norsk statsborgerskap ved dette stortingsvalget. Andelen økte ved lengre botid i Norge. Blant dem som har bodd i Norge 30 år eller mer, var valgdeltakelsen oppe i 68,9 prosent, mens den i befolkningen generelt var på 76,4 prosent.
Innvandrerbefolkningens interesse for stortingsvalg var totalt sett nokså stabil ved stortingsvalgene i 2001, 2005 og 2009, men det har skjedd forskyvninger innen gruppa. Personer med afrikansk opphav var mer tilbøyelig til å stemme i 2009 enn i 2005, mens europeiske innvandrere reduserte sin deltakelse. Begge gruppene endte på 53 prosent. 50 prosent av innvandrere fra Asia benyttet stemmeretten. Ivrigst var personer som kommer fra Sverige og Danmark. Disse trakk gjennomsnittet opp. Henholdsvis 81 og 79 prosent av dem gikk til urnene. Nederst på skalaen ligger personer fra Kosovo med en valgdeltakelse på 25 prosent. Det var små forskjeller mellom kvinner og menn, når det gjelder innvandrernes stemmegivning ved stortingsvalget.


=== Velgeroverganger ===
Velgerundersøkelsen til Statistisk sentralbyrå viser at rundt 30 prosent av dem som stemte ved stortingsvalget i 2005, valgte et annet parti i 2009. Dette er den laveste andelen partiskifter på tjue år. Tar en med overgang til og fra hjemmesitting, var det 39 prosent av velgerne som endret standpunkt. Tilsvarende tall for overganger fra 2001 til 2005 var om lag ti prosentpoeng høyere. 
60,5 prosent av velgerne holdt fast på sitt partivalg fra 2005. I tillegg anslås rundt 11 prosent å ha vært hjemmesittere ved begge valg. Høyest partilojalitet hadde Arbeiderpartiet og Høyre, som begge beholdt om lag 75 prosent av sine velgere. For Høyre var det en sterk økning i forhold til forrige valg, da partiet bare beholdt 51 prosent av 2001-velgerne. 
Venstre beholdt bare ca. 30 prosent av sine velgere fra 2005. Omtrent like mange gikk over til Høyre. Venstre var også det partiet som hadde størst overgang til hjemmesitting. Men det var også det partiet som har størst andel nye velgere.


== Meningsmålinger og skolevalg ==


=== Gjennomsnitt av meningsmålingene ===
Tabellen nedenfor gir gjennomsnittet av ti månedlige meningsmålinger (ni før desember 2008): Synovate, Opinion, Gallup, Sentio BT, Sentio DN, Norstat NRK, Norstat VL, Respons, Infact og – fra desember 2008 – Norfakta. «S 2005» er resultatet fra stortingsvalget i 2005, mens «F 2007» er fra fylkestingsvalget i 2007. Alle tall i prosent.


=== Valgdagsmålinger ===
Da de siste valglokalene stengte mandag klokka 21, forelå det tre valgdagsmålinger – med nokså avvikende resultater:

Synovate kunne i ettertid opplyse at en feil i inntasting av 2005-resultater var årsaken til at deres måling ga så feil resultat.


=== Skolevalg ===
Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste arrangerte som vanlig skolevalg på oppdrag fra Utdanningsdirektoratet. Resultatet framgår av tabellen under, der det er sammenliknet med tall fra det virkelige stortingsvalget. Endringene er i forhold til skolevalget i 2007. I alt deltok 416 skoler, og det ble avgitt 137 564 stemmer (76,6 prosent av mulige stemmer på disse skolene).


== Valgobservatører ==
Kommunal- og regionaldepartementet hadde akkreditert i alt 142 valgobservatører ved stortings- og sametingsvalget. Disse var organisert gjennom blant annet Organisasjonen for sikkerhet og samarbeid i Europa (OSSE), Swedish International Liberal Centre (SILC), Helsingforskomiteen og Norsk senter for menneskerettigheter. For mange var hensikten å studere hvordan det norske demokratiet virker, mens en del var opptatt av å se at valgene gikk riktig for seg. Dette var særlig de ni utsendingene fra OSSE. Organisasjonens kontor for demokratiske institusjoner og menneskeretter var for første gang offisielt invitert til å overvåke norske valg.
Av en rapport avgitt 27. november 2009 framgår det at observatørene hadde få merknader til gjennomføringen av valgene og at velgerne og partiene syntes å ha stor tiltro til systemet.
Observatørene hadde imidlertid en del prinsipielle merknader til den norske valgordningen, og myndighetene er bedt om å vurdere endringer på disse feltene. De viktigste er:

Forbudet i Grunnloven § 62 mot at «ansatte ved Statsraadets Kontorer» stiller til valg, bør vurderes lempet.Innbyggernes plikt til å ta i mot valg kan være i strid med FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter.Det norske systemet for å fordele antallet mandater på valgdistriktene (fylkene), der både geografisk størrelse og folketall teller, er ikke i samsvar med tilrådningene fra Veneziakommisjonen.Ved stortingsvalg skal det så mye til at velgernes endringer får betydning for resultatet, at denne muligheten virker illusorisk. Ordningen bør derfor vurderes enten styrket eller fjernet helt.Det kan reises prinsipielle motforestillinger mot at personer som selv er kandidater, sitter i stemme- eller valgstyrer.Innsynet i partienes inntekter og utgifter til valgkamp bør vurderes styrket.Som en kommentar til de nye reglene om at NRK skal sikre brei og balansert dekning av valgkampen, sies det at det bør spesifiseres hvilken tidsperiode dette gjelder (når er det valgkamp), samt at det bør utvikles en effektiv måte å behandle klager på, slik at eventuelle feil kan rettes opp før valget.At tvister i samband med valg ikke kan bringes inn for domstolene, kan sies å være i strid med god internasjonal praksis.Angående selve gjennomføringen av valget var det mindre merknader når det gjaldt hemmelighold av den enkeltes stemme, sikring av valgurner, kravet om at velgerne skal legitimere seg og funksjonshemmedes adgang til valglokalene.


== Se også ==
Liste over stortingsrepresentanter 2009–2013


== Referanser ==


== Litteratur ==
Aardal, Bernt (2011). Det politiske landskap. En studie av stortingsvalget 2009. Oslo: Cappelen Damm. 


== Eksterne lenker ==
Valg.no Arkivert 2. desember 2020 hos Wayback Machine.; Kommunal- og regionaldepartementets valgnettsider med regelverk, kandidatoversikter og resultater