jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Malthodes misellus

Malthodes misellus (Kiesenwetter 1852) er en av småbløtvingene (Malthininae), en bille som tilhører bløtvingene (Cantharidae). 


== Utbredelse ==
Malthodes misellus finnes i Europa, men mangler helt i vest og helt i øst. Den er registret helt sør i Norge.


== Utseende ==
Malthodes misellus er en liten og langstrakt bille, bakkroppen er jevnt smal bakover. Palpenes (munnføtter) endeledd er smalt og ovalt litt tilspisset, ikke knivformet. Kjevenes innside har flere mindre (korte) tenner. Antennens tredje ledd er like langt eller knapt lengre enn det andre leddet. Antennene er festet nært inntil fasettøynenes innside, hodet generelt langt framover (sett ovenfra) og stikker lengre frem enn fasettøynene. Det vil si at hodeformen er mer sirkelformet, sett ovenfra. Dekkvingene er kortere enn bakkroppen, slik at de siste leddene synes. 


== Levevis ==
De voksne (imago) finnes i juni, juli og ut i august. De observeres vanligvis på trær og busker, men oppsøker også blomster. Både larver og voksne er rovdyr og lever av andre mindre dyr.


== Eksterne lenker ==
(en) Malthodes misellus i Encyclopedia of Life 
(en) Malthodes misellus i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Malthodes misellus hos Artsdatabanken 
(sv) Malthodes misellus hos Dyntaxa 
(en) Malthodes misellus hos Fauna Europaea 
(en) Malthodes misellus hos NCBI 
Malthodes misellus - Fauna Europaea - engelskspråklig
Ernest August Hellmuth von Kiesenwetter

Ernst August Hellmuth von Kiesenwetter (født 5. november 1820 i Dresden død 18. mars 1880 i Dresden) var en tysk entomolog. Hans spesialfelt var biller (Coleoptera), hvor han særlig har arbeidet med bløtvingene i slekten Malthodes.
Kiesenwetters samling av biller er oppbevart i det naturhistorisk museum i München (Naturhistorisches Museum). Hans samling av vepser (Hymenoptera) og teger (Heteroptera) finnes i Staatliches Museum für Tierkunde i Dresden.


== Bibliografi ==
1857 Naturgeschichte der Insecten Deutschlands, Coleoptera 4(1):1-176.
1857 Bemerkungen über Lacordaires Buprestiden-System. Berliner Entomologische Zeitschrift 1:169-171.
1858 Beiträge zur Käferfauna Griechenlands. Stück 4 (Parnidae, Heteroceridae, Lamellicornia,Buprestidae). Berliner Entomologische Zeitschrift 2:231-249.
1859 Anthaxia plicata, p. 58. In: H. Schaum, Beiträge zur europäischen Käfer. Berliner Entomologische Zeitschrift 3:42-59.
1859 Synonymische Bemerkungen. Berliner Entomologische Zeitschrift 3:91-92.
1870 en la Península Ibérica (Coleoptera, Hydrochidae). Boln Asoc. esp. Ent. 22(1/2): 145-149. 1998
1874 Die malocodermen Japans nach dem Ergebnisse der Sammlungen des Herrn. G. Lewis während der Jahre 1869-1871. Berliner Entomol. Zeitschrift, 18: 241-288
1874 Synonymische Bemerkungen. Berliner Entomologische Zeitschrift 18:440-441.
1877 with T.Kirsch  Die Käferfauna der Aukland-Inseln, nach Herm. Krone's Sammlungen beschrieben. Deutsche Entomologische Zeitschrift 21: 153-174.
1879 Neue Amur-Käfer. Deutsche Entomologische Zeitschrift 23(1):145-146.
1879 Coleoptera Japoniae collecta a Domino Lewis et aliis. Deut. Entomol. Z. 23: 305-320.
1880 with T.Kirsch. Neue Anthaxia-Arten. Entomologische Monatsblätter 19:129-133.


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1860

Vitenskapsåret 1860 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1860.


== Hendelser ==
9. april – Édouard-Léon Scott de Martinville gjør den første lydinnspillingen med sin "fonautograf". Lyden avbildes grafisk, men kan ikke spilles av.
30. juni – Ved Oxford University Museum of Natural History holdes en stor debatt om evolusjonsteorien.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Robert Wilhelm Bunsen, tysk kjemiker og fysiker.
Rumfordmedaljen: James Clerk Maxwell, britisk matematiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: Searles Valentine Wood, britisk paleontolog.


== Fødsler ==
1. januar – George Washington Carver, amerikansk botaniker (død 1943).
28. februar – Carl Georg Barth, norskamerikansk  matematiker og maskiningeniør (død 1939)
29. februar – Herman Hollerith, tyskamerikansk statistiker og oppfinner av hullkortet (død 1929).
21. mai – Willem Einthoven, nederlandsk lege (død 1927)
6. september – Axel Holst, norsk professor innen hygiene og bakteriologi (død 1931)
6. oktober – Olav Johan Sopp, norsk lege og mykolog (død 1931)
15. desember – Niels Ryberg Finsen, dansk lege (død 1904)


== Dødsfall ==
27. januar
János Bolyai, ungarsk matematiker  (født 1802)
Thomas Brisbane, britisk general og astronom  (født 1773)
25. mai – Abramo Massalongo, italiensk botaniker, paleontolog (født 1824)
29. juni – Thomas Addison, britisk lege og forsker (født 1793)
1. juli – Charles Goodyear, britisk oppfinner av vulkaniseringsprosessen (født 1800)
14. august – André Marie Constant Duméril, fransk zoolog (født 1774)
Vitenskapsåret 1861

Vitenskapsåret 1861 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1861.


== Hendelser ==
2. mars – Föreningen T. I. (Svenska Teknologföreningen) grunnlegges av elever ved Teknologiska Institutet (forgjengeren til KTH) i Stockholm.
"Den store kometen" C/1861 J1 oppdages i Australia.
William Crookes oppdager grunnstoffet tallium.
Ignaz Semmelweiss publiserer Die Ätiologie, der Begriff und die Prophylaxis des Kindbettfiebers, om viktigheten av hygiene under barnefødsler.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Louis Agassiz, sveitsisk-amerikansk naturforsker.
Wollastonmedaljen: Heinrich Georg Bronn, tysk geolog og paleontolog.


== Fødsler ==
15. februar -
Charles Edouard Guillaume, sveitsisk-fransk fysiker (død 1938)
Alfred North Whitehead, britisk filosof og matematiker (død 1947)
7. juli - Richard Stribeck, tysk maskiningeniør og vitenskapsmann (død 1950)
26. juli - Ægidius Elling, norsk maskintekniker, kjent som oppfinneren av den moderne gassturbin (død 1949)
8. august – William Bateson, britisk biolog, og en av genetikkens pionerer (død 1926)
15. september - Mokshagundam Visvesvarayya, indisk ingeniør (død 1962)
28. september - John Landin, svensk kjemiker (død 1920)
Ivar Bendixson, svensk matematiker (død 1935)


== Dødsfall ==
10. november - Isidore Geoffroy Saint-Hilaire, fransk zoolog (født 1805.


== Se også ==
Vitenskapsåret 1862

Vitenskapsåret 1862 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1862.


== Hendelser ==


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Thomas Graham, britisk kjemiker.
Rumfordmedaljen: Gustav Kirchhoff, tysk fysiker.
Wollastonmedaljen: Robert Alfred Cloyne Godwin-Austen, britisk geolog.


== Fødsler ==
22. januar  - David Hilbert, tysk matematiker (død 1943)
1. juli - Stephenson Robert Clarke, britisk militær, forretningsmann, frimurer, ornitolog og hortikulturist (hagedyrker) (død 1948)
10. august – Jørgen Brunchorst, norsk botaniker, museumsmann, politiker og diplomat (død 1917)


== Dødsfall ==
10. januar – Samuel Colt, amerikansk oppfinner og våpenmaker (født 1814).
3. februar – Jean Baptiste Biot, fransk fysiker (født 1774).
7. februar – Prosper Ménière, fransk lege og vitenskapsmann (født 1799).
26. juni - Matthias Numsen Blytt, norsk botaniker (født 1789)
18. desember – Lucas Barrett, britisk geolog og naturhistoriker (født 1837).


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1864

Vitenskapsåret 1864 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1864.


== Hendelser ==
Siste observasjon av Pteropus subniger før utryydelsen.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Charles Darwin, britisk naturforsker.
Rumfordmedaljen: John Tyndall, britisk fysiker.
Wollastonmedaljen: Roderick Murchison, britisk geolog.


== Fødsler ==
13. januar - Wilhelm Wien, tysk fysiker (død 1928)
21. april - Max Weber, tysk økonom og sosiolog (død 1920)
14. juni - Alois Alzheimer, tysk neurolog (død 1915)
22. juni - Hermann Minkowski, tysk matematiker (død 1909)
26. november – Auguste Charlois, fransk astronom (død 1910)


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1865

Vitenskapsåret 1865 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1865.


== Hendelser ==
Louis Pasteur påviser at luften er full av bakterier.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Michel Chasles, fransk matematiker.
Wollastonmedaljen: Thomas Davidson, britisk paleontolog.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Telehit

Telehit er en meksikansk fjernsynskanal. Den sender for det meste musikkvideoer og musikkprogrammer. Kanalen er en del av Televisa, og er tilgjengelig i store deler av Latin-Amerika, USA og Spania. Telehit hadde sin første sending 27. august 1993.


== Programmer ==


=== Nåværende ===
Sesiones
Picnic
El Show del Polaco
Stereo y Junkie
Video con Uriel
Melodimakers
Que Show con Alejandra Bogue
Mass Crónicas
Los Hijos de Nadie
Sweet Adiction
Visiting
La Guerra de los Chistes
Platanito Show
Las pellizcadas de Margara
Los Monchis
Guau!
Kristoff Presenta
Videos con Uriel
Telehit Weekend
Chicas Veneno
Telehit News
Somos Hombres o Payasos
CuentameLove
Glam Girls


=== Tidligere ===
+Mas Nescafé
Calibre 45
El Calabozo
Telehit Live
Depásonico
Guaguarones S.A.
No Manches
Hi!
Válvula de Escape
Sabrina
Desde Gayola
Fresas con Chile
Toma Libre
Incógnito
Black & White
El Planeta de Cabeza
MoJoe
El Pulso
Netas Divinas
Encuentros Cercanos


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Telehit – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Televisa Networks
Mexico bys katedral

Mexico bys katedral (spansk: Catedral Metropolitana de la Asunción de María) er den største og eldste katedralen i Amerika. Den ligger i nordenden av Avenida 20 de Noviembre ved Plaza de la Constitución i Mexico bys historiske sentrum. 
Katedralen ble påbegynt i 1573, etter at spanjolene hadde inntatt Tenochtitlan, og ble bygd oppå det som var et hellig sted for aztekerne, rett ved det aztekiske Templo Mayor. Den ble bygd i etapper, og sto ferdig i 1813. Stilen er hovedsakelig barokk.


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Metropolitan Cathedral of Mexico City – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Mexico City Metropolitan Cathedral – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Templo Mayor

Templo Mayor (nahuatl: Huey teocalli, «Det store gudshuset») var et av aztekernes viktigste templer. Det lå i hovedstaden Tenochtitlan, som i dag er Mexico by. Tempelet var via til de to gudene Huitzilopochtli og Tlaloc. Grunnstrukturen måler omtrent 100 ganger 80 meter. Templo Mayor ble påbegynt i 1390, og ble seinere bygd om seks ganger. Tempelet ble ødelagt av spanjolene i 1521. Ruinene av tempelet befinner seg ved det nordøstlige hjørnet av Plaza de la Constitución, ved siden av Mexico bys katedral.


== Eksterne lenker ==
(en) Templo Mayor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Templo Mayor – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Museo del Templo Mayor
Palacio Nacional (Mexico)

Palacio Nacional (spansk for «Nasjonalpalasset») er hovedsetet til Mexicos regjering. Bygninga ligger ved Plaza de la Constitución i sentrum av Mexico by. Den opptar et areal på rundt 40 000 m², og fasaden er over 200 meter brei. På stedet den ble bygd på, lå tidligere palasset til de aztekiske tlatoaniene. En stor del av materialene som ble brukt til å bygge Palacio Nacional, stammer fra det aztekiske palasset.


== Eksterne lenker ==
(en) National Palace (Mexico) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fanny Lú

Fanny Lucía Martínez Buenaventura (født 8. februar 1973 i Cali i Colombia), best kjent som Fanny Lú, er en colombiansk sangerinne og skuespillerinne. Sangene hennes tilhører den nye sjangeren tropipop, som er en blanding av tropiske rytmer, colombiansk vallenato og pop. Fanny Lú slo gjennom som sangerinne med låten No te pido flores i 2006. Låten Tú no eres para mí fra 2009 lå også på førsteplass på hitlistene i flere land. Hun har gitt ut firestudioalbum.
Fanny Lú har tidligere jobbet som radiovertinne og som skuespillerinne i telenovelaen Perro amor. Hun er gift og har to barn.


== Diskografi ==


=== Studioalbum ===
Lágrimas Cálidas (2006)
Dos (2009)
Felicidad y Perpetua (2011)


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Fanny Lu – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Fanny Lú på Internet Movie Database 
(en) Fanny Lú på Discogs 
(en) Fanny Lú på MusicBrainz 
(en) Fanny Lú på Songkick 
(en) Fanny Lú på Genius — sangtekster 
(en) Fanny Lú på AllMusic 
Fanny Lú på Twitter 
Fanny Lú på Twitter 
Fanny Lú på Facebook 
Fanny Lú på Instagram 
Fanny Lú på Myspace
Palacio Postal

Palacio Postal («Postpalasset»), eller Quinta Casa de Correos («Det femte posthuset»), er en av de mest emblematiske bygningene i Mexico bys historiske sentrum. Den er i eklektisistisk stil, og ble reist på begynnelsen av 1900-tallet som et av symbolene på porfiriatet (perioden under president Porfirio Díaz), da landet hadde en sterk utvikling og framgang.


== Eksterne lenker ==
(es) Offisielt nettsted 
(en) Palacio Postal – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Palacio Postal hos Edificios de México
Jonas Collin

Jonas Collin (født 6. januar 1776, død 28. august 1861) var en dansk jurist og geheimekonferensråd. Han var en innflytelsesrik embedsmann i eneveldets siste årtier. Navnet Collin er et tilnavn som hans oldefar Baltzer Jensen fikk fordi han stammet fra byen Kolding. 


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Jonas Collin var eneste barn av inspektør for klasselotteriet Niels Collin (1736–97) og hustru Ingeborg Bolten (1735–1817). Han fikk undervisning hjemme inntil han i 1792 ble innskrevet ved Københavns Universitet, hvor han tok juridisk embedseksamen i 1795.


=== Karriere ===
Jonas Collin hadde en lang rekke viktige tillitsverv, bl.a. var han medlem av Det kongelige Teaters direksjon. Han huskes imidlertid spesielt for sin innflytelse innenfor kunst og kultur. Han var beskytter for noen av Danmarks mest kjente gullalder-diktere f.eks. H.C. Andersen, som var tett knyttet til Jonas Collin og hans familie. Blant dem som Collin skaffet økonomisk og annen hjelp, var også Steen Steensen Blicher, Johanne Luise Pätges, senere Heiberg samt Severin From, som senere ble en kjent sjakkspiller.
Collin var leder av Fonden ad usus publicos i perioden 1803–32. Fondet støttet unge forfatteres og kunstneres studieopphold i utlandet.


=== Ekteskap og barn ===
Jonas Collin giftet seg i 1802 med Henriette Christine Hornemann (1772–1845), som fra før av hadde to døtre fra sitt ekteskap med Michael Gottlieb Birckner (1756–98), en av Jonas Collins barndomslærere. Henriette Christine og Jonas Collin fikk fem barn sammen. Deres sønnesønn var Edgar Collin.
Familien Collin bodde inntil 1838 i en nå nedlagt gård i Bredgade, rett ved Kongens Nytorv, deretter i Amaliegade 9, hvor huset fremdeles kan sees.
Jonas Collin ble opprinnelig begravet på Assistens Kirkegård, men i 1914 ble gravstenen flyttet til Frederiksberg Ældre Kirkegård.


== Galleri ==


== Litteratur ==
Harald Jørgensen, Jonas Collin 1776-1861 – indflydelsesrig kongelig embedsmand og interesseret samfundsborger, Poul Kristensens Forlag, 2001. ISBN 87-7851-148-8.
Edvard Collin, H.C. Andersen og det collinske Huus, 1882.
H.C. Andersen, Brevveksling med Jonas Collin den Ældre og andre Medlemmer af det Collinske Hus, utgitt av H. Topsøe-Jensen, 3 bind, 1945–1948.


== Eksterne lenker ==
Kort beskrivelse av Jonas Collin
Stamtavle over Jonas Collins etterkommere
Johanne Luise Heiberg om Jonas Collin
Vitenskapsåret 1866

Vitenskapsåret 1866 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1866.


== Hendelser ==
Giovanni Schiaparelli observerer meteorstrømmer når jorden passerer omløpsbanen til en komet som etterlater seg grus i sin bane.
William Huggins studerer strålningsspektrum etter en nova og oppdager at den omgis av en sky av hydrogengass.
Gregor Mendel publiserer sitt arbeid om arvelover.
Ernst Haeckel studerer encelleorganismer og utfordrer grensedragningen mellom planter og dyr.
Alfred Nobel oppfinner dynamitt.
Augustus von Hofmann foreslår det nåværende systemet for navngiving av hydrokarbonet.
Max Schultze oppdager to typer synsceller på netthinnen.
Patrick Manson oppretter en skole for tropiske sykdommer i Hongkong.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Julius Plücker, tysk matematiker og fysiker.
Rumfordmedaljen: Hippolyte Fizeau, fransk fysiker.
Wollastonmedaljen: Charles Lyell, britisk geolog.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1867

Vitenskapsåret 1867 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1867.


== Hendelser ==
1. januar – Mellom Cincinnati, Ohio og Covington, Kentucky åpnes John A. Roebling Suspension Bridge, den lengste hengebroen i verden til da og fortsatt i bruk.
17. februar – Det første fartøyet passerer Suezkanalen.
16. mars – Joseph Lister publiserer i The Lancet den første artikkelen om antiseptisk kirurgi.
1. april – Verdensutstillingen 1867 blir åpnet i Paris, med utstillingslokaler på Marsfeltet.

2. juli – USAs første opphøyede jernbane tas i bruk i New York.
17. juli – USAs første tannlegeskole blir åpnet ved Harvard i Boston, Massachusetts.
En artesisk brønn blir åpnet ved Fountain Point, Michigan, og den spruter forsatt i dag.
Gulfeber dreper 3 093 personer i New Orleans.
Pierre Michaux finner opp en framhjulsdrevet velociped, den første masseproduserte sykkelen.
Gulltorn som plantes på New Zealand sprer seg som ugress.
Karl Marx publiserer første delen av Das Kapital.
Tuneskipet ble utgravd og fraktet til Universitetets Oldsaksamling i Christiania.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Karl Ernst von Baer, baltisk-tysk biolog.
Wollastonmedaljen: George Poulett Scrope, britisk geolog.


== Fødsler ==
1. august - William Bruce, skotsk naturforsker, polarforsker og oseanograf (død 1921)
7. november - Marie Curie, polsk-fransk fysiker og kjemiker, nobelprisvinner (død 1934)
24. desember - Axel Klinckowström, svensk vitenskapsmann, oppdagelsesreisende og forfatter (død 1936)


== Dødsfall ==
25. august - Michael Faraday, britisk fysiker og kjemiker (født 1791).
22. desember - Jean-Victor Poncelet, fransk matematiker (født 1788).
E.C. Segar

Elzie Crisler Segar (født 8. desember 1894, død 13. oktober 1938) var en amerikansk tegneserieskaper, mest kjent som skaperen av Skipper'n, en figur som først dukket opp i 1929 i avistegneserien «Thimble Theatre» (Fingerbøl-Teateret). Mange senere serieskapere har nevnt seriene hans som inspirasjonskilde, blant dem Carl Barks og Charles M. Schulz; sistnevnte omtalte Segars versjon av Skipper'n som "den perfekte tegneserien."Segar ble født og vokste opp i Chester i Illinois, en liten by nær Mississippi-elven. Han var dyktig til å spille trommer, og ga musikalsk akkompagnement til filmer og vaudeville-forestillinger på det lokale teateret, hvor han til slutt fikk jobben av film-maskinisten. I en alder av 18 år bestemte han seg for å bli tegneserieskaper. Han jobbet hardt gjennom et korrespondansekurs i tegneserietegning fra WL Evans, i Cleveland, Ohio.Segar flyttet til Chicago, hvor han møtte Richard Felton Outcault, skaperen av The Yellow Kid og Buster Brown. Outcault oppmuntret ham, og introduserte ham i Chicago Herald. Den 28. februar 1916 publiserte Herald Segars første tegneserie, Charlie Chaplin's Comedy Kapers. Denne serien, som baserte seg på Chaplins berømte "Landstryker"-figur, gikk som daglig stripe fram til juli samme år. Søndagssiden varte litt lenger; fra mars 1916 til september 1917. Etter Chaplin-seriens nedleggelse flyttet han til Hearst's Chicago Evening American hvor han i 1918 skapte serien Looping the Loop, som ble en kortlivet serie. Samme år giftet han seg med Myrtle Johnson; de fikk to barn sammen. I desember 1919 lanserte Segar serien «Thimble Theatre» for William Randolph Hearts aviser, hvor blant andre Castor Oyl og Olive Oyl (Olivia) medvirket. Serien ble etter hvert relativt populær, ikke minst for hvordan den kombinerte humor og eventyr. En stor publikumfavoritt ble den imidlertid ikke før Popeye (Skipper'n) gjorde sin debut i serien, tidlig 1929. Etter Popeye fulgte flere andre figurer som også bidro til seriens økende popularitet, blant dem J. Wellington Wimpy (Tjoms) og Bluto (Brutus). Suksessen med Skipper'n gjorde Segar til en av 1930-tallets mest berømte og høyest betalte tegneserieskapere.
Segar døde 43 år gammel. Han hadde da vært syk i over ett år og gradvis nødt til å overlate Popeye til andre serieskapere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) E. C. Segar – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) E.C. Segar på Internet Movie Database 
(en) E.C. Segar hos The Movie Database 
(en) E.C. Segar hos American National Biography
Vitenskapsåret 1868

Vitenskapsåret 1868 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1868.


== Hendelser ==
Pierre Janssen oppdager spektrallinjer i solens spektrum som ikke tilhører noen kjent gass. Norman Lockyer antar at linjene kommer i fra en hittil uoppdaget grunnstoff, som Lockyer og Edward Frankland døper helium.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Charles Wheatstone, britisk fysiker og oppfinner.
Rumfordmedaljen: Balfour Stewart, britisk fysiker.
Wollastonmedaljen: Carl Friedrich Naumann, tysk geolog og mineralog.


== Fødsler ==
13. april - Nathan Banks, entomolog fra USA (død 1953)
6. juni - Robert Falcon Scott, britisk sjøoffiser og forskningsreisende (død 1912)
8. november - Felix Hausdorff, tysk matematiker (død 1942)
9. desember - Fritz Haber, tysk kjemiker og nobelprisvinner (død 1934)
24. desember - Emanuel Lasker, tysk jødisk sjakkspiller og matematiker (død 1941)


== Dødsfall ==
11. februar - Léon Foucault, fransk fysiker (født 1819)
22. mai - Julius Plücker, tysk matematiker og fysiker (født 1801)
Holmes’ Bonfire

Holmes's Bonfire var et raid på Vlieland og Terschelling, Friesland, utført av Royal Navy under den andre anglo-nederlandske krig 9. augustjul./ 19. august 1666greg. og 10. augustjul./ 20. august 1666greg..
I angrepet som fikk navn etter kontreadmiral Robert Holmes, ble en nederlandsk handelsflåte på 130 skip brent.
Vitenskapsåret 1869

Vitenskapsåret 1869 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1869.


== Hendelser ==
4. november – Joseph Norman Lockyer grunnlegger tidsskriftet Nature.
16. november – Suezkanalen innvies etter ti års arbeid.
Bergsskolan i Falun innlemmes i Teknologiska Institutet, forgjengeren til dagens Kungliga Tekniska högskolan.
Emil Škoda kjøper ut sin kompanjong Ernst von Waldstein og legger grunnlaget for Škoda-konsernet i Böhmen.
Forbedrede konstruksjoner dukker opp av symaskiner, tegelmaskiner og varmluftsmotorer (Wilhelm Lehmann).
Celluloid begynner å produseres.
Langerhanske øyer ble oppdaget av den tyske anatomen Paul Langerhans.
Anders Lorange gjør det første forsøket på utgravning av Raknehaugen.
Mary Somerville utgir bokverket Molecular and Microscopic Science


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Henri Victor Regnault, fransk kjemiker og fysiker.
Wollastonmedaljen: Henry Clifton Sorby, britisk geolog.


== Fødsler ==
8. april - Harvey Cushing, amerikansk nevrokirurg (død 1939).
23. mai - Andreas Holmsen, norsk bergverksmann og hydrograf (død 1955).
26. juni - John Smith Flett, skotsk geolog (død 1947).
27. juni, Hans Spemann, tysk biolog, nobelprisvinner i fysiologi/medisin (død 1941)
19. juli - Axel Björkman, svensk ingeniør og brokonstruktør (død 1957).
30. november - Gustaf Dalén, svensk ingeniør og oppfinner (død 1934).
Waldemar Jungner, svensk ingeniør og oppfinner (død 1924).


== Dødsfall ==
22. juli - John Augustus Roebling, tyskamerikansk brokonstruktør (født 1806).
11. september - Thomas Graham, britisk kjemiker (født 1805).


== Se også ==
Bulgarias herrelandslag i ishockey

Bulgarias herrelandslag i ishockey representerer Bulgaria i ishockey for herrer.
Den første kampen ble spilt den 17. januar 1942 i București, der de tapte 4-2 mot det daværende Jugoslavia.I 2007 ble landslaget ranket på 31.-plass på IIHFs verdensranking og de spiller til daglig i B-VM (Divisjon 2), noe de har gjort siden omorganiseringen av VM-systemet i 2001. Bulgaria har også deltatt i OL, da i Innsbruck  1976. Her tapte de alle kamper og endte på 12.-plass (sist).


== Referanser ==