Gwon Yul

Gwon Yul (hangul권율; hanja: 權慄; romanisert: Gwon Yul/Kwŏn Yul; høflighetsnavn: 언신/彦愼/Eonsin/Ŏnshin; posthumt navn: 충장/忠莊/Chungjang/Ch'ungchang; født 1537, død 1599) var en koreansk general og øverstkommanderende for Kongedømmet Joseon som suksessfullt ledet de koreanske styrkene mot Japan under Imjinkrigen, de japanske invasjonene av Korea på slutten av det sekstende århundre. Han er best kjent for slaget om Haengju, hvor beseiret en japansk hær på 30 000 mann med en styrke på under 3 000. 


== Bakgrunn ==
Gwon Yul stammet fra den høyt ansette Andong-Gwon-klanen. Faren hans var Gwon Cheol, som var yeonguijeong, tilsvarende statsminister, for Joseon-hoffet. Riktignok begynte ikke Gwon sin politiske eller militære karriere før han var 46. Det var i 1582 at han ført ble utnevnt til en stilling i Joseon-regjeringa, og han ble deretter forfremmet til en rekke ulike stillinger, inkludert til borgermester av Ŭiju i 1591. 


== Imjinkrigen ==

Da de japanske styrkene invaderte Korea i 1592 ble Gwon utnevnt til borgermester for Gwangju i Jeolla-provinsen og ble gitt den militære kommandoen over regionen. Gwon og hans medkommandant Yi Gwang dro mot Hanseong for å slutte seg til hovedstyrken. Riktignok ble Yi beseiret av japanerne i Yongin, mens Gwon klarte å trekke seg tilbake til Gwangju, hvor han samlet en styrke på omtrent 1 000 militssoldater. 


=== Slaget ved Ichi ===
Da de japanske styrkene i Gemusan i Jeolla begynte å bevege seg for å innta Jeonju flyttet Gwon hæren sin til Ichi, en port itl Jeonju. 10 000 japanske soldater under Kobayakawa Takakage angrep Ichi, hvor omtrent 1 000 av Gwons menn kjempet og vant slaget. Gwon overvåket enheten sin ved selv å henrette desertører, og kommandanten for Gwons baktropp, Huang Jin, fortsatte å sloss selv om han hadde blitt skutt med gevær. Slaget endte, men en gjenerobring av Jeolla-provinsen. 


=== Beleiringen av Doksan ===
Den koreanske regjeringen anerkjente Gwons heltedåd og utnevnte han til guvernør for Jeolla det følgende året. Gwon ledet så en hær på 10 000 mann til Gyeonggi for å igjen gjenerobre Hanseong, hvor han ble møtt av lokale militser og munker, som gjorde Gwon i stand til å samle en hær på 20 000 mann. Gwons tropper ble utplassert i Doksan-festningen nær Suwon. Japanerne under ledelse av Ukita Hideide beleiret festningen i over en måned, og Gwons styrer begynte å gå tom for vannforsyninger. En dag beordret Gwon at flere hester skulle utstilles på festningsmuren og bades med riskorn. På avstand så det ut som om hestene ble badet med store mengder vann. Japanerne ventet på at koreanernes vannforsyning skulle gå tom, og da de så dette mistet de moralen sin og trakk seg tilbake til Hanseong. Gwon fulgte etter de tilbaketrekkende japanerne og påførte dem tap på over 3 000 mann. Etter krigen bygde kong Seonjo et monument på toppen av Doksun kalt Saemadae, "stedet hvor hestene ble vaset," som en hyllest ti Gwon. Etter slaget beordret Joseon-regjeringa Gwon å marsjere nordover for å kjemte mot japanerne i Hanseong. 


=== Slaget om Haengju ===

Gwon og hans soldater slo leir i den falleferdige Haengju-festningen nær Hanseong. Selv om styrkene hans ble forsterket av lokale militser ledet av Kim Chunil og krigermunker ledet av Cheo Yung besto hele hans enhet i Hanegju av ikke mer enn 2 300–2 800 soldater. Japanerne følte seg truet av Gwons handlinger, og deres kommandanter Ukita Hideide, som selv ledet angrepet i frontlinjen, og Katō Kiyomasa angrep Haengju-festningen med mer enn 30 000 soldater, og prøvde å en gang for alle å ødelegge Gwons styrker. Slaget om Hanegju startet tidlig på morgenen 12. februar 1593. Japanske styrker under Katô og Ukita, væpnet med musketter, omringet festningen og igangsatte flere massive angrep mot den. Gwons styrke og de sivile i festningen gjorde sterk motstand mot japanerne, ikke minst gjennom bruk av hwach'a-rakettskytere og bigyeok jincholler. Japanerne ble påført tap på over 10 000 soldater og topgeneraler som Ukita, Ishida Mitsunari og Kikkawa Hiroie ble såret, og de ble tvunget til å trekke seg tilbake. Dette var en av de tre største koreanske militære seirene under den første delen av Imjinkrigen, sammen med slaget ved Hansando og den første beleiringen av Jinju. 


=== Etter Haengju ===
Etter slaget beholdt Gwon sin stilling, til fredssamtaler mellom Ming-dynastiet og Toyotomi Hideyoshi begynte. Da flyttet han seg til Jeolla-provinsen og ble utnevnt itl dowonsu, øverstkommanderende for de koreanske styrkene. For en kortere tid ble han fratatt stillingen for hard behandling av dersertører, men allerede det neste året ble han gjeninnsatt. Han beordret den udugelige flåteadmiralen Won Gyun til å angripe japanerne i slaget ved Chilchonryang, som ble en stor japansk seier. Deretter ble admiral I Sun-sin i stand til å beseire den japanske marinen under Tōdō Takatora i slaget ved Myeongnyang. I 1597 tok Gwon del i beleiringen av Ulsan sammen med den kinesiske kommandanten Ma Gui, men den kinesiske øverstkommanderende beordret Gwon til å trekke seg tilbake. Deretter forsøkte Gwon å angripe japanerne i Suncheon, men igjen ble ideen avslått av kineserne. 


== Etter Imjinkrigen ==
Etter krigen trakk Gwon seg fra alle sine stillinger, og døde deretter i juli 1599. Etter hans død ble han posthumt gitt tittelen Yeonguijeong, og også tittelen Ildung Seonmu Gongshin sammen med I Sun-sin og Won Gyun, den høyest ansette æresbevisningen for offiserer som deltok i krigen mot de japanske invasjonene. Gwon huskes i koreansk historie som en av landets dyktigste og mest patriotiske militære kommandanter. 


== Referanser ==