jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
C.H.D. Buys Ballot

Christophorus Henricus Diedericus Buys Ballot (født 10. oktober 1817, død 3. februar 1890) var en nederlandsk kjemiker og meteorolog som har gitt sitt navn til Buys-Ballots lov og Buys Ballot bordet.


== Biografi ==
Buys Ballot var sønn av en nederlandsk reformert prest, født i Kloetinge i Nederland. Han gikk på gymnaset på Zaltbommel og Hogeschool (nå universitet) i Utrecht. Etter å ha mottatt sin doktorgrad i 1844, ble han lektor i mineralogi og geologi ved Utrecht, la han til teoretisk kjemi i 1846. I 1847 ble han utnevnt til professor i matematikk og fra 1867 til hans avgang var han professor i fysikk. 
Buys Ballot testet Dopplereffekten for lydbølger i 1845 ved hjelp av en gruppe musikere som spiller en kalibrert tone  på et tog på Utrecht-Amsterdam linje. 
Han døde i den nederlandske byen Utrecht.


== Prestasjoner ==
Buys Ballot er best kjent for sine ferdigheter innen meteorologi, spesielt forklaringen på retningen på luftstrømmen i store værsystemer. Dessuten grunnla han Kongelige Nederlandske Meteorologiske Institutt i 1854 og han forble selskapets administrerende direktør frem til sin død. Han var en av de første til å se behovet for internasjonalt samarbeid, og i 1873 ble han den første leder av International Meteorological Committee, en forløper til World Meteorological Organization (WMO). 
Buys-Ballots lov hevder at dersom en person i den nordlige halvkule står med ryggen mot vinden, vil man finne lavtrykket til venstre for seg. Hans viktigste forskningsinnsats innen meteorologi var innen undersøkelser av lange tidsserier for likheter, han var mer opptatt av å bekrefte av likhetene var tilstede enn å forklare dem. Han gjorde ikke noe bidrag til meteorologist teori som er kanskje overraskende gitt sin opplæring i fysikk. Kontrasten til hans amerikanske samtidige, William Ferrel, som oppdaget Buys-Ballot si lov litt tidligere, er påfallende. 
Buys Ballot utarbeidet tabellform metode for å undersøke periodisitet i tidsserier. I 1847 brukte han tabellen, som nå er oppkalt etter ham, for å bestemme tiden til solas rotasjon fra daglige observasjoner av temperatur i Nederland fra 1729 til 1846.


== Bibliografi ==
Harold L. Burstyn «Buys Ballot, Christoph Hendrik Diederik» Dictionary of Scientific Biography  volume 1, p. 628, New York: Scribners 1973.
E. van Everdingen C. H. D. Buys Ballot 1817-1890 The Hague 1953.
O. B. Sheynin On the History of the Statistical Method in Meteorology, Archive for the History of the Exact Sciences, 31, (1984-5) 53-95.
J. L. Klein Statistical Visions in Time, Cambridge: Cambridge University Press 1997.
Houdas, Y (1991). «Doppler, Buys-Ballot, Fizeau. Historical note on the discovery of the Doppler's effect». Annales de cardiologie et d'angéiologie. 40 (4): 209–13. PMID 2053764. 
Jonkman, E J (1980). «Doppler research in the nineteenth century». Ultrasound in medicine & biology. 6 (1): 1–5. PMID 6989075. doi:10.1016/0301-5629(80)90056-3. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
M. Buys-Ballot, "Note sur le rapport de l'intensite et de la direction du vent avec les ecarts simultanes du barometre",  Comptes Rendus, Vol. 45 (1857), pp. 765–768.
Regnskapsspråk

Regnskapsspråk er et regelsett som legges til grunn ved rapportering av økonomisk informasjon. Reglene betegner både hvilket beløp som skal måles, hvordan beløpene skal aggregeres og presenteres, og hvilken tilleggsinformasjon som skal gis for å forklare tallmaterialet.
Bruken av betegnelsen «språk» betegner at regnskapsrapportering dypest sett handler om kommunikasjon av økonomiske størrelser fra sender til mottaker. Betegnelsen regnskapspråk anvendes tilsvarende i de øvrige nordiske land. Innenfor den engelskspråklige sfæren er uttrykket "accounting language" også sett med denne betydningen i løpet av 2007-2009, men det synes foreløpig lite utbredt. Begrepet "accounting standards" er fremdeles mest brukt.


== Regnskapsspråk for norske foretak ==


=== Regnskapslovens system ===
Regnskapsloven regulerer hvilke regnskapsspråk som er tillatt for norske foretak. Kravene til regnskapsavleggelsen er differensiert slik at større foretak med høy offentlig interesse har de strengeste regler. De minste foretakene har forenklede regler. De minste foretakene kan likevel som regel velge mer avanserte regnskapsspråk.


=== Tradisjonell norsk god regnskapsskikk ===
Regnskapsloven er primært bygd på en tradisjonell modell basert på historisk kost. Eiendeler måles i denne modellen til historisk anskaffelseskost nedregulering for avskrivning og nedskrivning. Eventuell verdiøkning vises først i regnskapet som gevinst ved salg av eiendelen. Dette prinsippet er til en viss grad tillempet ved at enkelte eiendeler som har en objektiv verdi i et likvid marked som enkelte børsnoterte aksjer og valutaposter kan måles til dagens verdi.


=== IFRS ===
IFRS står for International Financial Reporting Standards og er det regnskapsspråk som alle børsnoterte foretak plikter å utarbeide sine konsernregnskap etter. Regnskapsloven åpner opp for at IFRS kan benyttes av samtlige regnskapspliktige. Da språket anses å være svært omfattende er det sjelden dette gjøres.


=== Forenklet IFRS ===
Betegnelsen Forenklet IFRS innebærer at regnskapet skal innregne og måle eiendeler og gjeld i all hovedsak etter IFRS-reglene. For presentasjon, oppstillingsplan og noteopplysninger er det gitt forenklede regler. Det er utarbeidet flere forskrifter til regnskapsloven som åpner opp for slik forenklet IFRS. 

Den generelle forskriften om Forenklet IFRS
Forenklet IFRS for bank og finans
Forenklet IFRS for forsikringsbransjen


=== God regnskapsskikk for små foretak ===
For små foretak gir regnskapsloven noen forenklede regler. God regnskapsskikk for små foretak er dessuten regulert gjennom standardsetting av Norsk RegnskapsStiftelse i regnskapsstandarden NRS 8.


=== God regnskapsskikk for ideelle organisasjoner ===
Regnskapsloven åpner opp for at organisasjoner som ikke har overskudd som formål kan avlegge regnskap basert på et annet sett av regler som i større grad avspeiler den aktiviteten som organisasjonen har hatt i perioden. Detaljene i dette regelsetter er utmyntet i en egen regnskapsstandard fra Norsk RegnskapsStiftelse.


== Referanser ==
Obaidullah Akhund

Obaidullah Akhund (også kalt Mullah Obaidullah) (født ca. 1968 i Panjwayi, død 5. mars 2010 i Karachi i Pakistan) var forsvarsminister under Taliban-regjeringen i Afghanistan og var med i Taliban-hæren under krigen mot USA og deres allierte. 


== Biografi ==
Mullah Obaidullah Akhund var forsvarsminister i Afghanistan, og den andre av tre topp varamedlemmer til Mullah Omar, lederen for Taliban. Han ble sett på som den tredje største mannen i Taliban. På slutten av 2001 eller tidlig 2002, overga Obaidullah seg til Nordalliansens tropper, men ble løslatt som en del av et amnesti.Han var en av de viktigste militære ledere i Taliban i 2003, og ble kåret til Mujahedin Shura Council. Det er antatt at han var en av Talibans ledere som var nærmest Osama bin Laden. Abdul Latif Hakimi, som ble tatt til fange av Pakistans sikkerhetsstyrker i 2005, sa at Obaidullah var en av to personer med direkte tilgang til mulla Omar, og at Obaidullah personlig hadde bestilt angrep vestlige soldater.Obaidullah ble tatt til fange av pakistanske sikkerhetsstyrker i februar 2007 i byen Quetta, som ligger i Balutsjistan, nær grensen til Afghanistan. Taliban har hele tiden benektet at han har blitt tatt til fange. Obaidullah er den mest høytstående Taliban-lederen som offisielt  ble tatt siden den amerikansk-ledede invasjonen av Afghanistan startet i 2001. Pågripelsen av Obaidullah sammenfalt med USAs visepresident Dick Cheneys besøk til Afghanistan og Pakistan sent i februar 2007. Men timingen er rapportert til å være en tilfeldighet og ikke en reaksjon på Cheneys Afghanistan-besøk.Akhund døde i 2010 mens han satt i fengsel. Dødsårsaken skal ha vært en hjertesykdom.


== Referanser ==
Akse (geometri)

Akse er i geometrien et uttrykk for en retning. F.eks. brukes aksene x og y ofte i diagrammer eller grafer med to retninger, og i koordinatsystemer med tre dimensjoner brukes z for å angi enda en retning. Lengdeaksen er den aksen som deler et objekt (eller en figur) symmetrisk i lengderetningen. Aksen er en rett linje som angir en dimensjon i et kartesisk koordinatsystem. 


== Litteratur ==
Adams, Robert (2003). Calculus : a complete course (english). Toronto, Ont. Addison-Wesley. ISBN 0-201-79131-5. 
Clapham, C.; Nicholson, J. (2009). The Concise Oxford Dictionary of Mathematics. Oxford Quick Reference. OUP Oxford. ISBN 978-0-19-157976-9. Besøkt 30. august 2016. 
Lindström, S.B. (2013). Matematisk ordbok för högskolan: engelsk-svensk, svensk-engelsk: (svensk). Stefan B. Lindström. ISBN 978-91-981287-0-3. Besøkt 30. august 2016.
Maha Vajiralongkorn

Maha Vajiralongkorn Bodindradebayavarangkun (født 28. juli 1952 i Bangkok) er Thailands konge. Han er sønn av avdøde kong Bhumibol Adulyadej og dronning Sirikit. Etter farens død på 13. oktober 2016 ba kronprinsen om at hans overtakelse av tronen skulle utsettes, fordi han trengte tid for å forberede seg på å bli proklamert som ny konge, ifølge Thailands statsminister og sjef for militærdiktaturet, Prayut Chan-o-cha. Han aksepterte invitasjonen til å bli konge 1. desember 2016 som Rama X.


== Utdanning ==
Etter å ha gått på slottets skole i Bangkok, reiste han da han var 13 år gammel til Storbritannia for å gå King’s Mead School i Seaford i East Sussex. Deretter studerte han ved Royal Military College i Duntroon i Australia, der han avsluttet i 1975.


== Familie ==
Han er det nesteldste barnet (og eldste sønn) av Bhumibol Adulayadej og Sirikit. Han ble utnevnt til kronprins i 1972.Han ble gift med sin kusine Luang Somsawalee Kityakara i 1977 og er med henne far til prinsesse Bajrakitiyabha (født 1978). Deres forhold kjølnet, og han var kjæreste med skuespilleren Yuvadhida Polpraserth fra slutten av 1970-årene. Med henne har han fire sønner og en datter. Han ble skilt fra sin første kone i 1993, etter at hun hadde nektet skilsmisse i lang tid. 
Han giftet seg med Yuvadhida Polpraserth i 1994. Han skilte seg fra henne i 1996, og giftet seg i 2001 med Srirasmi Suwadee.  I 2014 fratok han henne alle kongelige titler og bannlyste henne fra slottet. Sammen med henne har en sønn, Dipangkorn Rasmijoti (født 2005). I mai 2019 giftet han seg med Suthida Vajiralongkorn.


== Referanser ==
Operation Anvil

Operation Anvil var en serie med 22 atomprøvesprengninger utført ved Nevada Test Site i 1975 og 1976. Denne serien var etterfølgeren til Bedrock og forgjengeren til Fulcrum.


== Individuelle tester ==


== Referanser ==
Svein Aasten Dommerud

Svein Aasten Dommerud (født 29. juli 1935, død 7. oktober 2022) var en norsk lege og oberstløytnant i Forsvarets sanitet. 
Han var født i Drammen, vokste opp i Kristiansand, og studerte medisin i Brussel og Wien. Han var spesialist i pediatri og viet mesteparten av sitt yrkesaktive liv til Forsvarets sanitet hvor han blant annet var sjef for medisinsk beredskap. Han hadde også ansvar for utstyr og forsyninger gjennom Norges Røde Kors. Han deltok i oppdrag i Nigeria, Syria, Jordan, Tyskland og Canada. Han var medlem av Utenriksdepartementets rådgivende utvalg for humanitær hjelp og finansiell støtte i krise- og katastrofetilstander i utlandet. 


== Referanser ==
Andreas Hallander

Andreas Hallander (født 13. november 1755 i København, død 3. april 1828 samme sted) var en dansk arkitekt.Hallander var sønn av møller Jens Nielsen Hallander og ektefellen Dorothea. Han var utlært tømrer, gikk på Kunstakademiet i København under C.F. Harsdorff og vant den store sølvmedaljen i 1780. I 1783 ble han tømrermester. Han var medlem av «de 32 mænds råd» 1806-07 og stadshauptmann med obersts rang for Københavns borgervæpning.Han var en produktiv byggmester og en av arkitektene, som var med på å skapte gullalderens borgerlige bybilde etter Københavns brann i 1795. Flere av husene ble til i et samarbeid med Jørgen Henrik Rawert.


== Verk (alle i København) ==

Sankt Annæ Plads 10 (1785)
Amaliegade 43 (1790-93, påbegynt av Johan Martin Quist)
Amaliegade 45 (1790-91, fasaden endret 1801)
Amaliegade 47 (1790)
Amaliegade 49, Esplanaden 49 (1788)
Esplanaden 34 (1791)
Esplanaden 32 (1793)
Bredgade 33 og 35 (1794)
Bredgade 38 (1801)
Nikolaj Plads 30, tidl. Skt. Nikolaj fattiges kirkeskole (1795, sammen med Andreas Kirkerup, fasaden senere endret)
Nikolaj Plads 32 (1796–97)
Admiralgade 8 (1795, revet)
Admiralgade 12/Fortunstræde 2 (1796-98, revet)
Pilestræde 35 (1796)
Vestergade 14 og 16, Larsbjørnsstræde 1 og 3 (1796-97, sammen med Lauritz Thrane)
Kompagnistræde 18 (1797)
Kompagnistræde 32, Lille Kirkestræde 1, Nikolaj Plads 28 (1797)
Rådhusstræde 1, Brolæggerstræde 13 (1797)
Rådhusstræde 6, Kompagnistræde 28-30 (1797)
Gammel Strand 46 (1797)
Farvergade 4 (1797, revet)
Højbro Plads 19 (1798)
Højbro Plads 21, Ved Stranden 20 (1798–99)
Nikolajgade 20 (1799-1800, sammen med A.C. Wilcken)
Wildersgade 60, 62 (Wildersgades Kaserne) (1802, sammen med Jørgen Henrik Rawert)
Kronprinsessegade 20 (1805-06, sammen med Jørgen Henrik Rawert)
Kronprinsessegade 22, 24 (1807-08, sammen med A.C. Wilcken)
Kronprinsessegades Kaserne, Kronprinsessegade 46 (utvidelse 1805-07, sammen med Jørgen Henrik Rawert)
Eget landsted i Gentofte (revet)


=== Prosjekter ===
Gjenoppføring av Sankt Nikolaj Kirke (etter 1795)
Interimistisk hus for 36 husløse familier etter brann (1795)
Industribygning, muligens den kgl. maltmølle (udatert)


== Utmerkelser ==
Hallander  var ridder av Dannebrogordenen og Dannebrogsmann.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Andreas Hallander – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Aksehelning

Aksehelning (også kalt oblikvitet) er den vinkelen som en tenkt eller virkelig akse har mot en tenkt linje som står vinkelrett på et referanseplan. Jordens aksehelning er et eksempel. Den tenkte rotasjonsaksen som jorden roterer omkring, jordaksen, hadde sommeren 2009 en helning på 23°26′17,5″ i forhold til en linje som står vinkelrett på jordbanens plan. Helningen varierer fra 24,5° til 22,1° og tilbake igjen i løpet av godt og vel 41 000 år. Dette gjør at den nordlige polar­sirkelen vandrer mellom omtrent Brønnøy­sund i syd (jordaksen mest på skrå) og Moskenesøy i Lofoten i nord (jordaksen minst på skrå) og tilbake igjen i løpet av disse årene. For tiden minker jordens aksehelning med ca. 0,46 breddesekund pr. år.
Det er jordaksens helning i forhold til sin bane rundt solen som gir oss årstider, midnattssol og polarnatt.


== Se også ==
Presesjon
Polarsirkel
Vendekretsene
Ekvator
Breddegrad
Milanković-syklusene.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Obliquity of the Ecliptic and Nutation www.neoprogrammics.com
Operation Aqueduct

Operation Aqueduct var en serie med 11 atomprøvesprengninger utført ved Nevada Test Site i 1989 og 1990. Denne operasjonen var etterfølgeren til Cornerstone og forgjengeren til Sculpin.


== Individuelle tester ==


== Referanser ==
Operation Arbor

Operation Arbor var en serie på 19 atomprøvesprengninger utført ved Nevada Test Site i 1973 og 1974. Denne prøvesprengningsserien etterfulgte Toggle og var forgjengeren til Bedrock.


== Individuelle tester ==


== Referanser ==
Arild Bakken

Arild Bakken (født 1. mars 1945) var ordfører i Lillehammer fra 1982 til 1987. Han representerte Arbeiderpartiet. Høsten 1987 overtok han stillingen som markeds- og informasjonssjef i Norsk Tipping. Som ordfører tok han initiativ til at Lillehammer kommune skulle søke OL 1992 og senere OL 1994. Han deltok aktivt med å utforme søknaden og markedsføre Lillehammer som søkerby og overlevere Lillehammers søknad om vinter-OL i 1992.  
Bakken ble uteksaminert fra kommunallinjen ved Norges kommunal- og sosialhøgskole i 1969. Han har vært ansatt ved plankontorene for byutvikling i Bærum kommune og Tromsø kommune. I 1988 tiltrådte han som administrerende direktør i Norges Reiselivsråd etter Ronald Bye. Senere har han vært kommunaldirektør i Tromsø kommune, generalsekretær i Rådet for psykisk helse og Norske Vandrerhjem og rådmann i Alstahaug kommune.


== Kilder ==
Biografi i Hvem Hva Hvor 1989, s. 119
Operation Argus

Operation Argus var en serie av atomprøvesprengninger og rakett-tester utført i hemmelighet av USA i august og september 1958 over Sør-Atlanteren i forbindelse med romferden Explorer 4. Operation Argus ble gjennomført mellom prøvesprengningene Operation Hardtack I og Operation Hardtack II. Entreprenører fra Lockheed Aircraft Corporation, samt et par personell og entreprenører fra US Atomic Energy Commission var også til stede. Tidsrammen for Argus var vesentlig raskere på grunn av ustabilitet i det politiske miljøet (forbud mot atmosfæriske og exoatmosfærisk testing var ønsket). Følgelig ble disse testene gjennomført innenfor et knapt halvår (mens de «normale» testene tok ett til to år).


== Opprinnelig oppdragsmål ==
To raketter med stridshoder 136-227 kg skulle avfyres innen en måned etter hverandre, med utgangspunkt i ett og samme sted.
Rakettene skulle bli detonert på høyder mellom 200-1 000 mi, og også på 2 000-4 000 miles. Begge detonasjonene skulle skje nær geomagnetisk ekvator.
Satellitter skulle plasseres i ekvatoriale- (opp til 30 °) og polare- (opptil 70 °) baner, med perigeum på om lag 322 km og apogeum på om lag 2 900 km eller større. Disse satellittene skulle brukes til å måle elektrontettheten over tid, og inkluderte et magnetometer, så vel som et middel for å måle ambient radiostøy. Målinger skulle tas før avfyring for å bestemme en basislinje, samt under og etter prøvene.
Sonderaketter, avfyrt fra aktuelle bakkesteder, skulle bære den samme instrumenteringen som satellitter, unntatt for radiostøy. Bakkestasjoner skulle brukes til å studere effekter på radioastronomi og radarundersøkelser samt aurora1-målinger.Opprinnelig var Argus planlagt under navnet Hardtack-Argus, og senere FLORAL. Av hensyn til sikkerheten ble begge navnene droppet til fordel for det uavhengige navnet Argus. 
Finansiering var gitt av Armed Forces Special Weapons Project (AFSWP), forgjengeren til dagens Defense Threat Reduction Agency (DTRA). Totalt ble prosjektet tildelt US $ 9 023 000.
Overhalla Idrettslag


== Om klubben ==
Overhalla Idrettslag (stiftet 1. februar 1903) er et norsk idrettslag fra Overhalla i Namdalen i Trøndelag. Klubben tilbyr idrettene fotball, håndball, langrenn, friidrett, cheerleading og svømming. Klubben har også egne grupper for barneidrett.
Overhalla IL har arrangert flere store nasjonale mesterskap i friidrett. NM 1997, NM mangekamp 2008 og ungdomsmesterskap 2018.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Cheerleading Vikings
Sonderakett

En sonderakett er en bærerakett med relevante måleinstrumenter, den såkalte nyttelasten, for kortere flygninger, normalt noen hundre kilometers høyde og hovedsakelig for forskningsformal. Flygningen skjer i store deler av tiden i kastbane, og raketten returnerer til jorden etter noen minutter. Sonderaketter utgjør den eneste muligheten til å gjøre målinger på steder i høyområdet ovenfor ballonghøyde (vanligvis under 40 km) og nedenfor satellitthøyde (over 120 km, normalt mye høyere) og er derfor viktig for forskning på den øvre atmosfæren og den nedre ionosfæren.


== Se også ==
Rakett
Martinus Rørbye

Martinus Christian Wesseltoft Rørbye (født 17. mai 1803, død 29. august 1848) var en sentral kunstmaler fra den danske gullalderen.Han ble født i Børneasylet i Drammen som sønn av en dansk embedsmann. Hele familien flyttet tilbake til Danmark i 1815.Han begynte på Det Kongelige Danske Kunstakademi i 1819 som elev av C.A. Lorentzen, og fikk dessuten privattimer hos C.W. Eckersberg, som påvirket ham avgjørende. I begynnelsen malte Rørbye portretter og sjangermalerier fra gatene i København.
Han var på flere lange utenlandsreiser; to ganger i Norge, var i Italia, Frankrike, Hellas og Tyrkia. På en del av reisene skrev han dagbok, disse er i samlingen til Det Kongelige Bibliotek og kan leses online.Rørbye var den første maler som utnyttet det klare lyset på Skagen, i maleriet «Strandscene på gamle Skagen med et optrækkende uvejr» fra 1834. Skagen ble et halvt århundre senere verdenskjent gjennom Skagenmalerne. 
Han var den første som ble tildelt Thorvaldsenmedaljen, som han fikk for maleriet «En tyrkisk notar opsætter kontrakt mellem en mand og en kone» («En tyrkisk notar skriver en ægteskabskontrakt») i 1838.


== Galleri ==

		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Martinus Rørbye – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(da) Martinus Rørbye på Kunstindeks Danmark / Weilbachs Kunstnerleksikon
Nils Rustung Mugaas

Nils Rustung Mugaas (1921–1992) var en norsk fagforeningsleder, lensmann og embetsmann. 
Nils R. Mugaas tok landsgymnaset på Voss – deretter kom andre verdenskrig og Norge ble okkupert. Han deltok i motstandsbevegelsen gjennom organisasjonen Bjørn West som hadde sitt fotfeste på vestlandet. Etter krigen fra ca. 1947 var han ansatt som lensmannsbetjent i Øystese i Hardanger. Mugaas tok politiskolen og flyttet til Oslo i 1956. 
Mugaas var formann i Statstjenestemannskartellet fra 1969 og ble kartellets første fastlønnede leder. Han ble deretter nestformann og formann i Statstjenestemannskartellet som var hovedsammenslutningen for statsansatte organisert i LO. I 1976 ble han personaldirektør i Staten. Skiftet over fra å være arbeidstakerrepresentant til å bli arbeidsgiverrepresentant. Han satt i den jobben fram til han fylte 70 år i 1991.  
Han var gift med Aasta Mugaas. De hadde tre sønner, Brynjulf Mugaas, Olav Mugaas og Pål Mugaas


== Referanser ==


== Kilder ==
Egil Tveterås og Odd Sættem, red. (1984). Supplement: Verden i dag. Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 288. ISBN 82-573-0216-3.
Niels Helveg Petersen

Niels Lolk Helveg Petersen (født 17. januar 1939 i Odense, død 3. juni 2017 i Tullebølle Sogn) var en dansk politiker for Det Radikale Venstre, medlem av Folketinget og minister.
Han satt i Folketinget for Frederiksborg Amtskreds fra 22. november 1966 til 30. september 1974, for Fyns Amtskreds fra 15. februar 1977 til 1. februar 1993, og igjen fra 21. september 1994. Han var økonomiminister fra 3. juni 1988 til 18. desember 1990 og utenriksminister fra 25. januar 1993 til 21. desember 2000.


== Oppvekst og utdannelse ==
Niels Helveg Petersen var sønn av folketingsmedlem og minister Kristen Helveg Petersen og borgmester i København Lilly Helveg Petersen. Også Niels Helveg Petersens sønner, Morten Helveg Petersen og Rasmus Helveg Petersen, har vært medlemmer av Folketinget for Det Radikale Venstre.
Han tok middelskoleeksamen ved Nykøbing S. Borger- og Realskole i 1954 og ble student fra Stenhus Kostskole (nå kjent som Stenhus Gymnasium og HF) i Holbæk i 1957. Deretter ble han cand.jur. fra Københavns Universitet i 1965 med studieopphold i statsvitenskap ved Stanford University i California 1961–62.
I studietiden var han medlem av Radikal Ungdoms hovedstyre, redaktør av Liberté (Radikale Studerendes blad) samt av Studenterbladet, organ for Danske Studerendes Fællesråd. Han var også medlem av Studenterforeningens representantskap.


== Politisk karriere ==
Helveg Petersen ble valgt til Folketinget i 1966 og var medlem av Det Udenrigspolitiske Nævn samt partiets politiske ordfører 1968-74. Han trådte ut av Folketinget i 1974 og ble kabinettsjef hos den danske EF-kommissær Finn Gundelach.
I 1977 vendte han tilbake til Folketinget og ble igjen politisk ordfører inntil 1978. Da ble han valgt til formann for folketingsgruppen. Denne posten beholdt han til 1988, da han ble avløst av Marianne Jelved. Han var dessuten formann for Folketingets Politisk-Økonomiske Udvalg 1982-84 og formann for Hovedstadens Udviklingsråd 1990-93.
Helveg Petersen var partiets kandidat til Folketinget i Nyborgkredsen fra 1964, i Fredensborgkredsen 1966-74 og i Middelfartkredsen fra 1976. I april 2008 bekjentgjorde han at han ikke aktet å ta gjenvalg.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Niels Helveg Petersen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Niels Helveg Petersen på Internet Movie Database 
(da) Niels Helveg Petersen på Filmdatabasen 
(da) Niels Helveg Petersen på danskefilm.dk 
(da) Niels Helveg Petersen på danskfilmogtv.dk 
(en) Niels Helveg Petersen hos The Movie Database 
(da) Niels Helveg Petersen hos Folketinget 
(da) Personlig side på Radikale.net