jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Papilio palinurus

Papilio palinurus er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio palinurus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio palinurus Fabricius, 1787


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio palinurus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio palinurus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio palinurus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio palinurus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio palinurus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio palinurus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio palinurus – www.nic.funet.fi/
Adrian Benjamin Bentzon

Adrian Benjamin Bentzon (født 22. april 1777 i Tønsberg, Norge, død 15. januar 1827, Christiansted, St. Croix i Dansk Vestindia) var generalguvernør i Dansk Vestindia i perioden 1816 – 1820.
Han ble uteksaminert fra Bergens Latinskole i 1793 og tok juridisk eksamen i 1798. Han ble senere adjunkt og notarius ved det juridiske fakultet. I 1814 ble han ansatt som medlem av regjeringen i Dansk Vestindia. I 1816 ble han generalguvernør med generalmajors grad. Fire år senere ble han innviklet i noen kritikkverdige forhold og måtte gå av som generalguvernør, men ble i 1825 frikjent av dansk høyesterett.
Utnevnt til kommandør av Dannebrogordenen i 1817.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(da) Dansk biografisk Lexikon om Adrian Benjamin Bentzon
Papilio paris

Papilio paris er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==

Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio paris tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er en puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio paris Linnaeus, 1758


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio paris i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio paris i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio paris hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio paris – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio paris – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio paris – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio paris – www.nic.funet.fi/
www.nhm.uio.no/fakta/zoologi/insekter/norlep/ Norges sommerfugler – Et norskspråklig nettsted om norske sommerfugler.
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.
Hvem drepte?

Hvem drepte? (originaltittel: They Only Kill Their Masters) er en amerikansk krim-thriller-film fra 1972 regissert av James Goldstone. Hovedrollen spilles av James Garner.


== Handling ==
Når politisjefen i en loslitt by i California kommer hjem fra ferie, er den store historien at en kvinne er funnet drept av hunden sin. Etter å ha undersøkt saken litt nærmere blir imidlertid politisjefen overbevist om at det dreier seg om et mord. Under etterforskningen innleder han et forhold til en kvinne som er en av de mistenkte i saken.


== I rollene ==
James Garner .... Abel Marsh
Katharine Ross .... Kate Bingham
Hal Holbrook .... Warren Watkins
Harry Guardino .... Daniel Streeter
June Allyson .... Mrs. Watkins
Tom Ewell .... Walter
Peter Lawford .... Campbell
Edmond O'Brien .... George
Arthur O'Connell .... Ernie
Ann Rutherford .... Gloria


== Eksterne lenker ==
(en) Hvem drepte? på Internet Movie Database 
(no) Hvem drepte? hos Filmfront 
(sv) Hvem drepte? i Svensk Filmdatabas 
(fr) Hvem drepte? på Allociné 
(nl) Hvem drepte? på MovieMeter 
(en) Hvem drepte? på AllMovie 
(en) Hvem drepte? på Rotten Tomatoes
Henning Jakhelln

Henning Tønsberg Jakhelln (født 22. mars 1939 i Bodø) er en norsk professor ved Institutt for offentlig rett ved Universitetet i Oslo.


== Bakgrunn ==
Jakhelln ble utdannet cand.jur. i 1963, i 1967 ble han lic.jur.. Fra 1964 til 1965 var han advokatfullmektig, men han har i det meste av sin karriere vært ansatt ved Universitetet i Oslo på de ulike juridiske instituttene der. Han var vitenskapelig assistent ved Nordisk institutt for sjørett, fra 1963 til 1964, før han ble universitetslektor og stipendiat ved Institutt for privatrett i årene 1965 til 1971. Deretter flyttet han til Institutt for offentlig rett, først som amanuensis, senere førsteamanuensis og siden 1990 som professor.
Siden 2005 har han vært nettredaktør for nettsiden Arbeidsrett.no.


== Bibliografi ==
Dette er et lite uvalg av Jakhellns lange liste over publikasjoner og artikler:

Medredaktør (sammen med Carsten Smith og Njål Høstmælingen) av «Torkel Opsahl: Statsmakt og menneskerett, bind I og II», [ca. 1300 s.], ad Notam-Gyldendal 1995
Foretaket som arbeidsgiver. Avsnitt i boken «Foretaksrett», s. 185-237, Ad Notam forlag, 1989.
Reguleringen av lærernes arbeidsrettslige stilling i lov og avtaleverk. Avsnitt i boken «Norsk Skolerett», s. 383-418, Universitetsforlaget 1987.
«Labour Law on the Norwegian Continental Shelf/ Kontinentalsokkelens arbeidsrett.» [199 s.] Stokkand forlag 1984.
Arbeidsretten.,Avsnitt i «Knoph's Oversikt over Norges rett», 7. utg., s. 605-638. Universitetsforlaget 1975.
Arealdisponeringen og lovverket. Avsnitt i boken «Matforsyning og jordressurser», s. 103-130. Landbruksforlaget 1974.
Rettsreglene om adopsjon. Avsnitt i boken «Adopsjon?», s. 101-113, Gyldendal 1972.


== Eksterne lenker ==
Jakhellns profil på UiO.no
Liste over Jakhellns' publikasjoner
Arbeidsrett.no
(no) Publikasjoner av Henning Jakhelln i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Papilio peranthus

Papilio peranthus er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever helt sørøst i Asia


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio peranthus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio peranthus Fabricius, 1787


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio peranthus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio peranthus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio peranthus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio peranthus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio peranthus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio peranthus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio peranthus – www.nic.funet.fi/
Fertilitet

Fertilitet eller fruktbarhet er et mål på hvor lett kvinner og menn kan få barn. I befolkningssammenhenger kan fertilitet bety hvor mye folket føder i forhold til folketallet. Det motsatte av fertilitet er sterilitet.
Kvinnens fertile alder faller oftest mellom 13 og 50 års alder. Mannen er fertil fra puberteten og oppover i alder. Infertilitet er termen som brukes for ufrivillig barnløshet.


== Se også ==
Liste over land og territorier etter fertilitetsrate
Hvite netter (1985)

Hvite netter (originaltittel: White Nights) er en amerikansk drama-film fra 1985 regissert av Taylor Hackford. Hovedrollene spilles av Mikhail Baryshnikov, Gregory Hines, Jerzy Skolimowski, Helen Mirren og Isabella Rossellini. Handlingen utspiller seg under den kalde krigen.


== Handling ==
En amerikansk jumbojet må nødlande i Sibir og en av passasjerene identifiseres av KGB som en ballettdanser som hoppet av fra Sovjetunionen 8 år tidligere. Han får av de sovjetiske myndighetene valget mellom å samarbeide i et propaganda-nummer om «avhopperen som vendte hjem» eller å bli straffange.


== Om filmen ==
Filmen vant i 1986 både en Oscar for beste sang og en Golden Globe for beste film-musikk (Lionel Richie med sangen "Say You, Say Me").


== I rollene ==
(utvalg)

Mikhail Baryshnikov .... Nikolai 'Kolya' Rodchenko
Gregory Hines ....  Raymond Greenwood
Jerzy Skolimowski .... Colonel Chaiko
Helen Mirren .... Galina Ivanova
Geraldine Page .... Anne Wyatt
Isabella Rossellini .... Darya Greenwood
John Glover ....  Wynn Scott
Stefan Gryff ....  Captain Kirigin
William Hootkins ....  Chuck Malarek
Shane Rimmer .... Ambassador Larry Smith


== Eksterne lenker ==
(en) Hvite netter på Internet Movie Database 
(no) Hvite netter hos Filmfront 
(sv) Hvite netter i Svensk Filmdatabas 
(da) Hvite netter i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Hvite netter på Allociné 
(nl) Hvite netter på MovieMeter 
(en) Hvite netter på AllMovie 
(en) Hvite netter på Turner Classic Movies 
(en) Hvite netter på Rotten Tomatoes 
(en) Hvite netter på Metacritic
Zapopan

Zapopan er en by og kommune i den meksikanske delstaten Jalisco. Byen inngår i Guadalajaras storbyområde.
Guadalupe (Nuevo León)

Guadalupe er en by og en kommune i den meksikanske delstaten Nuevo León. Den tilhører en del av Monterrey sitt storbyområde. Stedet ble grunnlagt i 1716 av don Francisco de Barbadillo y Vitoria.


== Eksterne lenker ==
Offisiell informasjon om Guadalupe (Nuevo León) (på spansk)
Gunvor Rasmussen

Gunvor Rasmussen (født 29. august 1981) er illustratør og tegner i Bergens Tidende, og debuterte høsten 2007 som barnebokillustratør med Godnattboka, forteljingar på nynorsk. Hun har en karakteristisk strek som henter mye fra tegneseriesjangeren, og bruker mye humor i arbeidet sitt. 
Rasmussen har etter hvert blitt en populær illustratør, som plukker opp tradisjonen etter Thore Hansen og Vivian Zahl Olsen, med fargerik, naivistisk illustrasjon.


== Eksterne lenker ==
Gunvor Rasmussens hjemmeside
Om Gunvor Rasmussen på Skalds nettsider
XFree86

XFree86 er en implementasjon av vindussystemet X. Det ble opprinnelig laget for Unix og Unix-liknende operativsystemer for x86-arkitekturen, men ble etterhvert også tilgjengelig for OS/2 og Microsoft Windows (via biblioteket Cygwin). Det var fri og åpen programvare under XFree86 Lisensen versjon 1.1. Systemet ble utviklet av the XFree86 Project, Inc.; den ledende utvikler var David Dawes. Siste versjon var 4.8.0.
Under mesteparten av 1990-årene og like etter århundreskiftet, var prosjektet kilden til de fleste innovasjoner innenfor vindussystemet X. Frem til 2004 ble det brukt av nesten samtlige distribusjoner av Linux og Berkeley Software Distribution.
Med versjon 4.4.0 i februar 2004 forandret XFree86 Prosjektet sin lisens på en måte som Free Software Foundation oppfattet som i strid med GNU General Public License. De fleste Linux-distribusjoner valgte derfor X.org som et nytt alternativ.


== Versjoner ==


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted
Kleiner münsterländer

Kleiner münsterländer (FCI #102), «liten münsterlander», er en opprinnelig tysk jakthundrase.
Kleiner Münsterländer ble innført til Norge i begynnelsen på 1960-tallet, men det er først i de siste årene rasen har fått utbredelse som jakthund i Norge. Rasen er fremdeles en av de stående jakthund-rasene med minst utbredelse i landet. Den blir anvendt av mange som allsidig jakthund slik den er avlet for i opprinnelseslandet.  Siden midten på 1980-tallet begynte enkelte også å ta inn grosser münsterländere, og de siste årene har også flere individer av denne rasen gjort seg bemerket på både lavlands-, skogsfugl- og høyfjellsprøver. Hunden brukes som støtende hund på rådyr, hjort, elg og villsvin etter norske regler som sier los i maks 5 min. Holder god kontakt med fører og egner seg til ettersøk. Rasen skal avles etter internasjonale retningslinjer som tilsier bruk allsidig og ikke isolert på fugl.


== Se også ==
Grosser münsterländer


== Eksterne lenker ==
(en) Kleiner Münsterländer – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Kleiner Münsterländer – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Norsk Münsterländer Klubb (NMLK)
Ildbarnet

Ildbarnet (originaltittel: Firestarter) er en amerikansk science-fiction-thriller fra 1984 regissert av Mark L. Lester. Filmen handler om en far og hans unge datter som er på flukt fra en hemmelig organisasjon som vil utnytte deres telepatiske evner. Datteren er i stand til å sette fyr på ting gjennom tankens kraft. Hovedrollene spilles av Drew Barrymore og David Keith, mens sentrale biroller spilles av Martin Sheen og George C. Scott. Filmen er basert på Stephen Kings bok Firestarter (1980).
Filmen ble ikke så godt mottatt av anmelderne og ble heller ingen publikumsuksess.


== Handling ==
Andy McGee og hans åtte år gamle datter Charlene forfølges av agenter fra en topphemmelig statlig organisasjon kalt The Shop. Årsaken er at Andrew og hans kone Vicky deltok i et eksperiment for noen år tilbake. Eksperimentet gav dem telepatiske evner der han ble i stand til å påvirke tankene til andre og hun kunne lese tankene til andre. De giftet seg kort tid etter og fikk datteren Charlene. Det viste seg snart seg at hun hadde arvet noen av evnene og at disse gjorde henne i stand til å sette fyr på ting, bare ved hjelp av tankens kraft. Nå har The Shop til hensikt å kontrollere og utnytte deres evner. Vicky blir drept og datteren bortført. Andy klarer imidlertid å befri henne og de søker ly på en farm hos et eldre ektepar. Men omsider blir de funnet.


== Om filmen ==


=== Popularitet og økonomi ===
Ildbarnet innbrakte 17 millioner dollar i USA, noe som ble omtalt som skuffende. Ifølge The Numbers havnet den på 61. plass over de mest innbringende filmene i USA i 1984.Produksjonskostnadene var på $12 millioner.


=== Anmelderne ===
Den fikk dårlig mottakelse av kritikerne, noe som gjenspeiles i at den har fått 35 % på Rotten Tomatoes. Den amerikanske filmanmelderen Roger Ebert gav den 2 av 4 stjerner. Leonard Maltin har også gitt den 2 av 4 stjerner.


=== Annet ===
Den ble etterfulgt av en miniserie med tittelen Firestarter: Rekindled, som gikk på Sci-Fi Channel i 2002.


== I rollene ==
David Keith ....  Andrew 'Andy' McGee
Drew Barrymore ....  Charlene 'Charlie' McGee
Freddie Jones ....  Doctor Joseph Wanless
Heather Locklear ....  Victoria 'Vicky' Tomlinson McGee
Martin Sheen ....  Captain Hollister
George C. Scott ....  John Rainbird
Art Carney ....  Irv Manders
Louise Fletcher ....  Norma Manders


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Ildbarnet på Internet Movie Database 
(no) Ildbarnet hos Filmfront 
(sv) Ildbarnet i Svensk Filmdatabas 
(da) Ildbarnet i Danmark Nationale Filminstitut 
(fr) Ildbarnet på Allociné 
(nl) Ildbarnet på MovieMeter 
(en) Ildbarnet på AllMovie 
(en) Ildbarnet på Turner Classic Movies 
(en) Ildbarnet på Rotten Tomatoes 
(en) Ildbarnet på Metacritic
Papilio polymnestor

Papilio polymnestor er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i India, i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio polymnestor tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio polymnestor Cramer, 1775


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio polymnestor i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio polymnestor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio polymnestor hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio polymnestor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio polymnestor – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) polymnestor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio polymnestor – www.nic.funet.fi/