Sogn (distrikt)

Sogn er et distrikt i Vestland fylke som dekker områdene rundt Sognefjorden. Det opprinnelige navnet på området var Sygnafylke, som var et eget fylke under Gulatinget. Det omfatter tolv kommuner med til sammen 37 552 innbyggere og et areal på 10 672 km² som utgjør 34 % av folkemengden og 57 % av arealet i fylket.
Folk fra sogn kalles for sogninger og snakker sognemål, som tilhører gruppen sørvestlandsk a-mål. Sognebunaden kommer fra området. Sogndalsfjøra, Øvre Årdal og Høyanger er de største tettstedene. Fylkesadministrasjonen ligger på Hermansverk i Leikanger.
Distriktet rundt Sognefjorden har mange berømte reisemål: Norsk bremuseum og Jostedalsbreen, Flåmsbanen og den UNESCO-listede Nærøyfjorden i Aurland, og stavkirkene i Borgund, Undredal og Urnes. Området er også kjent for fruktdyrking, og lakseelver, med Lærdalselva som mest kjent. På Lærdalsøyri ligger strandsitterstedet Gamle Lærdalsøyri med 161 bygninger fra 17- og 1800-tallet.


== Geografisk og administrativ inndeling ==
«Sogn» var opprinnelig navn på selve fjorden og ble overført til landskapet. Amund Helland skrev i 1901:

«Sognefjordens egentlige navn er Sogn, medens Sogn nu alene bruges om det omgivende landskab, og brugtes saaledes allerede i middelalderen. Navnet er som landskapsnavn hankjønsord og har udentvil været det ogsaa som fjordnavn.»I noen sammenhenger skjelnes det mellom ytre, midtre og indre Sogn der grensen mellom ytre og midtre går vest for Balestrand og Vik. Aurland, Leikanger, Balestrand og Vik blir etter denne inndelingen regnet som midtre Sogn. Vest for Balestrand og Vik hører Sogn tradisjonelt til de nordvestlandske dialektene på samme måte som Nordfjord og Sunnfjord. Innenfor denne dialektgrensen kalles dialekten sognemål. Dialekten i Ytre Sogn, Sunnfjord og Nordfjord kalles også fjordamål. De Nordvestlandske dialektene går fra Ytre Sogn til Romsdalsfjorden. Arnafjord i Vik kommune omtales i noen kilder som beliggende i Ytre Sogn. En kilde oppgir at Ytre Sogn strekker seg omtrent 70 km innover fra de ytterste øyene, Midtre Sogn de neste 40 km innover. Aurland regnes i noen kilder som Indre Sogn topografisk. Noen kilder regner Aurland som midtre Sogn etter dialektgrenser.Noen kilder regner Vik og Balestrand samt Fjærland som beliggende i Ytre Sogn.


=== Kommuner i Sogn ===

Sogn er inndelt i 12 kommuner:


=== Kommuneinndelingshistorikk ===
I 1838 ble området inndelt i kommunene Askvoll, Eivindvik, Lavik, Vik, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Luster, Jostedal og Hafslo. Av Leikanger ble Balestrand skilt ut som egen kommune i 1858. Av Eivindvik (fra 1890 kalt Gulen) ble Brekke skilt ut som egen kommune i 1850 (forent med Lavik 1861–1904), og Solund skilt ut som egen kommune (Utvær) i 1858. Samme år ble Kyrkjebø skilt ut som egen kommune (Klævold) av Lavik. Av Askvoll ble Hyllestad skilt ut som egen kommune i 1862. Av Lærdal ble Årdal skilt ut som egen kommune i 1860, og Borgund i 1864. (Kilde: Brøgger, Waldemar: Norge. Geografisk leksikon. Cappelen, 1963). I 1963 ble Jostedal og Hafslo innlemmet i Luster. I 1964 ble Brekke innlemmet i Gulen. Samme år ble Kyrkjebø og Lavik kommuner gjenforent til Høyanger kommune, og Borgund gjeninnlemmet i Lærdal kommune. I forbindelse med kommunesammenslåingene u 1960-årene ble det også gjennomført en rekke grensejusteringer.


=== Andre administrative inndelinger ===
Distriktet utgjorde forhenværende Sogn fogderi.
Gulen er medlem av Regionrådet Nordhordland, Solund og Hyllestad av HAFS regionråd, og de øvrige kommunene av Sogn regionråd.
Gulen hører til Bergen tingrett, Solund, Hyllestad og Høyanger til Fjordane tingrett, de øvrige kommunene til Sogn tingrett, alle i Gulating lagdømme og Vest politidistrikt.
Gulen og Solund hører til Nordhordland prosti, Hyllestad og Høyanger til Sunnfjord prosti, de øvrige kommunene til Sogn prosti, alle i Bjørgvin bispedømme.
Helse Førde dekker alle kommunene i fylket.


=== Tettsteder ===

Tettsteder i Sogn, rangert etter innbyggertall 1. januar 2022 (kommune i parentes):
Sogndalsfjøra – 4 265 (Sogndal)
Øvre Årdal – 3 116 (Årdal)
Høyanger – 1 943 (Høyanger)
Hermansverk/Leikanger – 2 215 (Leikanger)
Årdalstangen – 1 367 (Årdal)
Viksøyri – 1 190 (Vik)
Gaupne - 1 268 (Luster)
Lærdalsøyri – 1 125 (Lærdal)
Kaupanger – 1 057 (Sogndal)
Aurlandsvangen - 804 (Aurland)
Balestrand – 790 (Balestrand)
Kjørnes – 888 (Sogndal)
Hafslo – 613 (Luster)
Seimsdalen – 409 (Årdal)
Austreim – 346 (Høyanger)
Eivindvik – 300 (Gulen)
Byrknes – 311 (Gulen)
Hardbakke – 290 (Solund)
Kyrkjebø – 236 (Høyanger)


== Befolkningsutvikling ==
Tabellen viser befolkningsutviklingen i Sogn i årene 1769–2001 basert på kommunegrensene fra 2002.


== Politikk ==


=== Stortingsvalg 2021 ===
Valgresultat ved Stortingsvalget 2021 i Sogn:


=== Stortingsvalg 2017 ===
Valgresultat ved Stortingsvalget 2017 i Sogn:

		


=== Stortingsvalg 2013 ===
Valgresultat ved Stortingsvalget 2013 i Sogn:


== Offentlig kommunikasjon ==
I Sogn finner du en kortbaneflyplass og det er Sogndal lufthamn, Haukåsen. Her har Widerøe daglige avganger både til Oslo og Bergen blant annet.
Sogn har også jernbaneforbindelse. Det er Flåmsbanen som går fra Flåm til Myrdal på Bergensbanen. Den ligger i sin helhet i Aurland kommune.
Ellers har NOR-WAY Bussekspress en rekke ruter, blant annet fra Lærdal via Filefjell og Valdres til Oslo, samt en rute fra Årdal via Tyin og Tyinkrysset til Oslo. De har også ruter til blant annet Bergen, Ålesund og Trondheim.
En rekke ferjeruter krysser Sognefjorden og de viktigste er Fodnes – Manheller, Hella – Vangsnes, Hella – Dragsvik og Opedal – Lavik
Daglig båtrute mellom Sogn, Nordfjord og Bergen


== Historie ==
Sogn var i likhet med de fleste fylkene i sagatiden opprinnelig et småkongedømme. Harald Hårfagre skal ha arvet kongeriket etter sin far før han gikk i gang med samlingen av Norge.
Sygnafylke (Sogn) var ett av fylkene under Gulatingsloven i middelalderen. Senere ble området et fogderi underlagt Bergenhus stiftamt, som ble delt i to (indre og ytre Sogn) i 1630. Sygnafylke ble sammen med Firdafylke (Fjordane) skilt ut som Nordre Bergenhus amt i 1763, og navnet ble endret til Sogn og Fjordane fylke i 1919.


== Severdigheter ==

Flåmsbanen
Gamle Lærdalsøyri
Norsk bremuseum
Urnes stavkirke
Borgund stavkirke
Hopperstad stavkirke
Lærdalselva
Tindevegen
Bokbyen
Breheimsenteret
Kaupanger stavkirke
Fritjof den frøkne
Undredal stavkirke
Vindhella
Fjærlandsfjorden
Nærøyfjorden
Gulatinget
De Heibergske Samlinger – Sogn Folkemuseum
Sogn Kunstsenter
Kongevegen over Filefjell


== Noen kjente sogninger ==
Harald Gullskjegg, konge over Sogn
Joachim de Knagenhielm, jurist og amtmann
Gjest Bårdsen, forbryter og forfatter
Ole Elias Holck, offiser og eidsvollsmann
Peder Pederssønn Hjermann, bonde og eidsvollsmann
Peder Furubotn, politiker
Kjell Bondevik, politiker, skolemann og folklorist
Håkon Randal, politiker og fylkesmann
Einar Førde, politiker og kringkastingssjef
Liv Signe Navarsete, politiker
Geir Mo, politiker og generalsekretær i Frp
Olav Stedje, sanger og låtskriver
Ingvar Stadheim, fotballtrener
Ragnhild Sælthun Fjørtoft, kanalvert på NRK
Sylfest Lomheim, språkviter og direktør i Språkrådet
Sigurd Eldegard, dramatiker, skuespiller, teatersjef og musiker
Erling Lægreid, journalist og forfatter
Tone Damli
Eva Weel Skram
Olav Stedje


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Sogn Regionråd på nett
(no) Turistinformasjon for Sogn