jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Torkjell Rød

Torkjell «Toschie» Rød (født 1971 i Stavanger) er en norsk illustratør og musiker.
Som sønn av en musiker prøvde Torkjell seg først som bassist, før han gikk over til å bli sanger. Musikkarrieren hans startet på begynnelsen av 1990-tallet. Da ble han vokalist i bandet Locomotive Gangbang, som vant Kronstadfestivalen i 1992. Låten deres Revolution Rhyme forble deres eneste utgivelse på plate i 1992  Deretter var han vokalist i bandet Sylvia Wane, som egenhendig ga ut singelen «I Touch Myself»  I 2002 sluttet Toschie seg til hard rock-gruppen Audrey Horne. Deres første studioalbum No Hay Banda mottok Spellemannprisen 2005 innen kategorien metal. Senere har de gitt ut 5 studioalbumer til.
I 2008 var han gjestevokalist på låten From Conscious Sleep med Sahg. Et år senere var han med i det store korslaget på TV 2. Her skulle norske kjendiser danne seg kor som de skulle instruere og konkurrere mot hverandre. Toschies kor var med i 3 programmer hvor de opptrådte med låtene «Sweet Child of Mine» av Guns 'N Roses, «You Give Love A Bad Name» av Bon Jovi og «Levva Livet» av Åge Aleksandersen. De røk ut lørdag 21. mars 2009.
Toschie jobber også på tatovering og piercing-butikken Lets Buzz, hvor han begynte å jobbe i 2003. Han studerte ved Kunstskolen i Bergen og Kunsthøgskolen i Bergen, og har i mange år vært en anerkjent illustratør i Bergen. Han har gjort tegneoppdrag for assorterte tidsskrifter i Bergen, Utstilling Café Opera (tegninger 2005). Han har også laget platecovere for Emmerhoff, Sissy Wish, Royal Rooster, Audrey Horne, og Lost at Last.
Torkjell Rød har også tre døtre.


== Diskografi ==


=== Audrey Horne ===
Confessions & Alcohol (EP, 2005)
No Hay Banda (studioalbum, 2005)
Le Fol (studioalbum, 2007)
Audrey Horne (studioalbum, 2010)
Youngblood  (studioalbum, 2013)
Pure Heavy (studioalbum, 2014)
Blackout (studioalbum 2018)


=== Locomotive Gangbang ===
 1992 (Spor 7. Revolution rhyme)


=== Referanser ===
Vindala kommune

Vindala (finsk: Vimpeli) er en kommune i landskapet Södra Österbotten i Finland. 
Kommunen har cirka 3 300 innbyggere og et areal på 328,1 km² hvorav 36,1 km² er vann. Vindala er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Alajärvi, Lappajärvi, Vetil og Perho.
Storå (Finland)

Storå (finsk: Isojoki) er en kommune i landskapet Södra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 2 500 innbyggere og et areal på 647,46 km² hvorav 4,81 km² er vann. Storå er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Bötom, Kauhajoki, Honkajoki, Siikais, Sastmola og Kristinestad.


== Vennskapsbyer ==
 Ljusdal, Sverige
Bötom

Bötom (finsk: Karijoki) er en kommune i landskapet Södra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 1 500 innbyggere og et areal på 186,55 km² hvorav 0,78 km² er vann. Bötom er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Storå, Kauhajoki, Kristinestad og Östermark.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Karijoki – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Östermark

Östermark (finsk: Teuva) er en kommune i landskapet Södra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 6 000 innbyggere og et areal på 555,44 km² hvorav 0,25 km² er vann. Östermark er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene  Bötom, Kauhajoki, Kristinestad, Kurikka og Närpes.
Östermark er et sentrum for møbelproduksjon. Det kommunale utdannelsessenteret TEAK er Nordens største innen møbelproduksjon.
Conny Kissling

Conny Kissling (født 18. juli 1961) er en sveitsisk tidligere freestyleutøver som konkurrerte i flere grener på 1980- og 1990-tallet. Hun vant i alt 106 verdenscupseiere, som da var rekord uansett idrettsgren innen FIS, og hun vant verdenscupen sammenlagt ti sesonger på rad fra 1983 til 1992. De aller fleste av seirene kom i kombinasjonsøvelsen.


== Se også ==
Liste over mestvinnende verdenscupvinnere i skisport


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Conny Kissling – Olympics.com 

(en) Conny Kissling – Olympic.org 
(en) Conny Kissling – Olympedia 
(en) Conny Kissling – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Conny Kissling – FIS (freestyle)
Ordenen den italienske solidaritets stjerne

Ordenen den italienske solidaritets stjerne (italiensk: Ordine della Stella della Solidarietà Italiana) er en italiensk orden. Den ble innstiftet 27. januar 1947 til belønning særlig av utenlandsboende italienere og utledninger som ytt bidrag til Italias gjenoppbygning etter den andre verdenskrig. Ordenen tildeles nå til italienske borgere som bor utenfor landet og til andre lands borgere for fremme av Italias omdømme. Italias president er ordenens stormester. Ordenen administreres av et ordensråd på fem medlemmer, ledet av Italias utenriksminister. Ordenen den italienske solidaritets stjerne rangerer som nummer fire av Italias ordener. 


== Inndeling ==
Ordenen den italienske solidaritets stjerne hadde ved innstiftelsen én grad. Dette ble i 1948 utvidet til tre grader. Fra 1965 har disse betegnelsene:

Storoffiser (Grande Ufficiale)
Kommandør (Commendatore)
Ridder (Cavaliere)


== Insignier ==
Ved innstiftelsen besto ordenstegnet for riddere av en femtagget stjerne i gull. I midten bar stjernen en avbildning av den gode samaritan. For kommandører hadde stjernen stråler i vinklene. Ordensstjernen for storoffiser var en større versjon av dette. Ordenstegnene for riddere og kommandører var opphengt i båndet i en krans. Ordensbåndet var grønt med hvite og røde kanter. Dette er fargene i Italias flagg.
Ordensinsigniene for Ordenen den italienske solidaritets stjerne ble nytegnet i 2001. Ordenstegnet for riddere består nå av en hvitemaljert stjerne med fire tagger satt på en firetagget stjerne i grønt. Stjernene hviler på en gullkrans av oliven og eik. Midtmedaljongen er i gull og viser den gode samaritan. Medaljongen er omgitt av en blå bord som har innskriften «SOLIDARIETÀ ITALIANA» i gull. Ordensstjernen er i sølv og har åtte tagger. Midtmedaljongen er den samme. Ordensbåndet er nå rødt, med hvite og grønne kanter.


== Tildeling ==
Ordenen den italienske solidaritets stjerne ble tildelt i beskjedent omfang inntil 1978, da tildeling av ordenen ble innstilt. Tildeling ble gjenopptatt i 2002. Det er totalt utnevnt 1031 storoffiserer, 4200 kommandører og 8654 riddere. Ordenen kan tildeles italienske, såvel som utenlandske statsborgere.


== Norske innehavere ==
Vibeke Løkkeberg er innehaver av riddergraden av Ordenen den italienske solidaritets stjerne.


== Kilder ==
(da) Poul Ohm Hieronymussen og Jørgen Lundø: Europæiske ordner i farver, København: Politikens forlag, 1966.
(en) «Order of the Star of Italian Solidarity» i Guy Stair Sainty og Rafal Heydel-Mankoo: World Orders of Knighthood and Merit, andre bind, Buckingham: Burke's Peerage, 2006, s. 1241–1242.


== Eksterne lenker ==
Ordine della Stella della Solidarietà Italiana, Presidenza della Repubblica.
Alessandra Malesci Baccani: The Italian Honours Procedure, Office of the Prime Minister, Department of Protocol.
Mount Redoubt

Mount Redoubt eller Redoubt Volcano, er en aktiv stratovulkan som ligger i den vulkanske fjellkjeden Aleutisk Range i Alaska. Mount Redoubt er også den høgste i Fjellkjeden. Den ligger i Chigmit fjellene (som er en del av Aleutisk Range), vest for Cook Inlet, ca. 180 km sørvest for Anchorage, Alaska. Den 25. januar 2009, varslet The Alaska Volcano Observatory at Redoubt kan bryte ut i løpet av «timer eller dager.» Den 22 og 23. mars kom det flere utbrudd, og farenivået ble satt til rødt. I det kraftigste utbruddet ble røyk og vulkansk aske slengt flere tusen meter opp i luften.
Asken som når opp i stratosfæren vil ha en vedvarende nedkjølende effekt på den nordlige halvkule. Under utbruddene lå tropopausen på omkring 30 000 fot.

26. mars nådde askeskyene opp til 65 000 fot.
27. mars: aske til 51 000 fot.
28. mars: aske til 50 000 fot. Nedfall av tefra over Anchorage og Valdez.
29. mars: aske til 25 000 fot.
30. mars: aske til 27 000 fot.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(norsk) NRK om utbruddet
Animasjon av askespredningen 25.-29. mars
Tronka

Tronka er en frittliggende, monumental trebygning i klassisk stil på Kalvskinnet i Trondheim. Bygningen ble oppført i perioden 1836–1842 som Trondhjems Hospitals Pleiestiftelse for Sindssvage etter Gustav Adolph Lammers og Ole Peter Riis Høeghs tegninger.
Navnet Tronka kommer trolig fra det franske ordet tronc, som betyr kiste – eller dårekiste. Bygningen fungerte som institusjon for sinnslidende fram til Trondheim kommune overtok bygningene i 1919.
Bygningen ble fredet av Riksantikvaren i 1927. Statsbygg overtok eiendommen i 1995 og etter et omfattende istandsettingsprosjekt ble bygningen i 2005 tatt i bruk som kontorlokaler for Statsbygg region Midt-Norge.

		
		


== Eksterne lenker ==
(en) Tronka – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Statsbyggs faktaark om Tronka
«Tronka». Kulturminnesøk. Riksantikvaren – Direktoratet for kulturminneforvaltning.
Lars Bidtnes

Lars Bidtnes (født 19. oktober 1906 i Meråker i Nord-Trøndelag, død 30. januar 1970) var en norsk gårdbruker og politiker (V).
Han var sønn av lærer Torgeir Bidtnes og hustru Olava Kongshaug og vokste opp på en plass under Værnes prestegård i Stjørdal. Han gikk toårig vinterkurs ved Mære landbruksskole med beste karakter. I 1931 giftet han seg med Riborg Hammer og kjøpte hennes slektsgård Søndre Mørset i Skjelstadmark.Han engasjerte seg i idrett og ungdomslagarbeid og påtok seg verv i landbrukets organisasjoner. Han deltok i motstandsarbeid under okkupasjonen for Sivorg. Etter frigjøringen var han innvalgt i Hegra kommunestyre for Venstre 1946–1955 og 1960–1961, i perioden 1952–1955 som Hegras ordfører. I 1962 ble Hegra slått sammen med Stjørdal, Skatval og Lånke kommuner til den nye Stjørdal kommune, hvor Bidtnes satt som medlem av kommunestyret frem til sin død i 1970. Han ble varaordfører etter at Johan Hoås døde i januar 1966, og rykket opp til Stjørdals ordfører da Johan A. Vikan ble formann i Norges Bondelag i juni det året. Han satt ut året 1967. Bidtnes ble i 1968 varaordfører for Karl Eidsvik, som han tapte ordførervervet til med stemmetallene 27–26. Han måtte be seg fritatt fra vervet av helseårsaker i 1969, da han var svekket av den kreftsykdommen som han også døde av året etter.Bidtnes interesserte seg for allmenningsspørsmål og ble i 1965 oppnevnt som medlem av den komiteen, ledet av lagdommer Erling Haugen, som avga innstilling om ny fjellov i 1969.
Han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv i 1969 for «fortjenestefull samfunnsnyttig virksomhet».Han døde av kreft i 1970 og ble begravet fra Hegra kirke.


== Referanser ==
Petur Alberg

Petur Alberg (født 15. desember 1885 i Tórshavn, død 1940) var en færøysk fiolinist, komponist og tekstforfatter.
Han var sønn av malermester, redaktør og lagtingsmann Djóni í Geil og hustru Elisabeth (Bette) Holm i Tórshavn samt bror av redaktør og forfatter Kristin í Geil. Han ble oppkalt etter morens farbror, sogneprest Peter Alberg Holm. Familien var nært knyttet til den færøyske nasjonalbevegelsen. Alberg var med å stifte Havnar Ungmannafelag, og han sørget for å skrive ned mange av de historiene som Mads Andrias Winther fortalte her. Mange ulike personer stod for å skrive det håndskrevne medlemsbladet Baldursbrá, men Alberg etablerte seg snart som den mest avholdte.
Han lærte seg å spille fiolin av musikklærer Georg «Bakar» Hansen i Tórshavn omkring 1900, og det var han som oppdaget Albergs musikalske begavelse. Han satte melodi til flere dikt av Hans A. Djurhuus. På Færøyene huskes Alberg allikevel best for landets nasjonalsang «Tú alfagra land mítt» («Mitt fagre land»), hvor han satte melodi til Símun av Skarðis tekst. Han komponerte også melodien til «Tjaldur, ver vælkomið», og er opphavsmann til 18 sanger i Songbók Føroya fólks.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Sigurðardóttir, Turið: Tú alfagra land mítt – tjóðsangurin og søga hansara. Tórshavn: Føroya Skúlabókagrunnur, 2006. (PDF Arkivert 4. mars 2016 hos Wayback Machine.)


== Eksterne lenker ==
(en) Petur Alberg – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Petur Alberg på snar.fo
Kasper Petersen

Kasper Petersen (født 3. januar 1867 på Skatval i Nord-Trøndelag, død 1947 i Trondheim) var en norsk underoffiser, småbruker og politiker (V). Han var Skatvals varaordfører 1908–1913.
Han var sønn av husmann Peter Eriksen og Kirsten Kristoffersdatter på Drogsetmoen på Langstein i Skatval sogn. Faren omkom i en arbeidsulykke i 1896. Kasper Petersen hadde fem søsken, hvorav tre vokste opp. Kasper Petersen giftet seg med Petrine Fiskvik, datter av Per R. Fiskvik og Gjertrud Auran på Østre Fiskvik på Skatval. De hadde ingen egne barn, men tok til seg Magnhild Arnstad, datter av Olav Arnstad og Ingebjørg Fiskvik, som sin pleiedatter. Petrine og Ingebjørg var kusiner.Etter underoffisersskolen i 1886/1887 gjorde han tjeneste i artilleriet, fra 1889 som fastlønnet sersjant. Han kjøpte også småbruket Aursve på Auran i Skatval sogn. I 1914 solgte han småbruket på Skatval og flyttet til Singsaker i Trondheim, der han fortsatte i tjeneste i det 3. feltartilleriregiment, til sist som kvartermester. Han tok avskjed med stykkjunkers grad i 1927.Petersen var medlem av Skatval herredsstyre 1905–1913, valgt på fellesliste av Høyre og Venstre, og Skatvals varaordfører 1908–1913. Han var også formann i ligningskommisjonen, revisor i Skatval Sparebank og kommunerevisor i både Nedre Stjørdal og Skatval etter kommunedelingen. Han hadde også verv for Arbeiderbruk- og Boligbanken på Skatval. Han var kasserer i Skatval Ungdomslag fra 1895, styreformann i Skatval Handelslag i 1908 og formann i Skatval mållag. Etter at han flyttet til Trondheim, var han revisor i Trondhjems Arbeiderforening og Spareskillingsbanken.Han ble tildelt Kongens fortjenstmedalje i sølv i 1924.


== Referanser ==
Liste over Latvias statsministre

Latvias statsminister (latvisk: Latvijas Republikas Ministru prezidents) er det fremste medlemmet av Republikken Latvias regjering og presidrer over Ministerrådet. Statsministeren er utpekt av presidenten i Latvia, men må være i stand til å skaffe støtte fra et flertall i Saeima (parlamentet).
Tabellene nedenfor viser alle Latvias statsministre for både den første periode med selvstendighet (1918–1940) og den andre perioden med selvstendighet (1990-dags dato). Fra 1990 til 6. juli 1993 var stillingen kjent som formannen for ministerrådet, men er generelt ansett som den samme rollen.


== Republikken Latvia 1918–1940 ==
      Latviešu zemnieku savienība (LZS)
      Uavhengig
      Mazinieku partija (MP)
      Demokrātiskais Centrs (DC)
      Progresīvā apvienība (PA)
      Latvijas Jaunsaimnieku un sīkgruntnieku partija (LJSP)


== Den latviske sosialistiske sovjetrepublikk 1940–1990 ==
Se: Liste over regjeringssjefene i Den latviske sosialistiske sovjetrepublikk


== Republikken Latvia 1990– ==
      Latvijas Tautas fronte (LTF)
      Latvijas Ceļš (LC)
      Uavhengig
      Tēvzemei un Brīvībai/LNNK (TB/LNNK)
      Tautas partija (TP)
      Jaunais laiks (JL)
      Latvijas Zaļā partija (LZP)
      Latvijas Pirmā partija/Latvijas Ceļš (LPP/LC)
      Vienotība (V)
      Zaļo un Zemnieku savienība (ZZS)
      Jaunā Vienotība (JV)


== Andre regjeringssjefer ==
      Latvijas Komunistiskā partija (LKP)
      Uavhengig


=== Kronologisk tidslinje ===


== Se også ==
Liste over Latvias presidenter
Liste over regjeringssjefene i Den latviske sosialistiske sovjetrepublikk
Latvia
Latvias historie


== Fotnoter ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisiell liste fra Latvias statsministers hjemmeside
Karl Viken

Karl Viken (født 17. oktober 1934 på Frosta i Nord-Trøndelag, død 17. januar 2008) var en norsk gårdbruker og politiker (Sp).
Han var medlem av Frosta kommunestyre fra 1968, medlem av formannskapet fra 1972, ordfører 1976–1991 og formann i Frosta Senterparti i en årrekke. Viken var medlem av Nord-Trøndelag fylkesting 1980–1999, gruppeleder og leder i hovedutvalget for miljø, plan og næring 1992–1995 samt leder i hovedutvalget for kultur 1995–1999. Fra 1996 var han styremedlem i NTE.


== Referanser ==
Musik vid Siljan

Musik vid Siljan er en musikkfestival som hvert år siden 1969 har blitt arrangert ved den svenske innsjøen Siljan. Forskjellige musikkstiler er representert i festivalen, og arrangementet er blant de best besøkte musikkfestivalene i Sverige.
Festivalen ble opprinnelig arrangert i nærheten av Leksand og Rättvik. De siste årene har også konsertene blitt arrangert ved Mora.


== Eksterne lenker ==
Musik vid Siljans nettsted
DJ Ashba

Daren Jay Ashba (født 10. november 1972 i Monticello, Indiana) var gitarist i hardrock-bandet Guns N' Roses fra 21. mars 2009. DJ Ashba erstattet Robin Finck som forlot bandet i 2008. Han har tidligere spilt i Beautiful Creatures og Sixx:A.M.. Han skrev i en pressemelding 27. juni 2015 at han forlot Guns N' Roses etter seks års tjeneste.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) DJ Ashba – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) DJ Ashba på Internet Movie Database 
(en) DJ Ashba hos Rotten Tomatoes 
(en) DJ Ashba på Apple Music 
(en) DJ Ashba på Discogs 
(en) DJ Ashba på MusicBrainz 
(en) DJ Ashba på Encyclopaedia Metallum 
(en) DJ Ashba på SoundCloud 
(en) DJ Ashba på Spotify 
(en) DJ Ashba på AllMusic
Classic Car Week

Classic Car Week, et av Sveriges største motorarrangementer, avholdes årlig i Rättvik. Siden starten i 1991 har det alltid blitt arrangert i uke 31, men har også utvidet programmet med Classic Winter Day, med vintertilpassede aktiviteter på Siljans is ved Långbryggan. 
Classic Car Week er først og fremst rettet inn mot veteranbiler, men har også plass til mye annet innen motorsport og kjøretøyer. Det arrangeres for eksempel mopedrally, sykkelrally, traktorpulling og flyoppvisninger. 
Classic Car Week drives av foreningen ved samme navn.


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Classic Car Week Rättvik – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Fyrisvollene

Fyrisvollene (norrønt Fyrisvellir; svensk Fyrisvallarna) var i islandske sagaer navnet på engene langs Fyrisån sør for Gamle Uppsala. Ved Fyrisvollene fikk reisende la sine skip ligge og tilbakela i stedet den siste strekningen til Gamle Uppsala til fots. På Fyrisvollene lå stedet hvor de gamle kongene fra Ynglingeætten ble brent eller hauglagt.
Navnet er beslektet med eller avledet fra norrønt fyrva (= «ebbe»), hvilket henspiller på at sletten var delvis oversvømmet, mens den i dag er tørt, dyrbart jordbruksland. Her ligger også Uppsala. I middelalderen ble en del av feltet kalt for Förisäng, og de små innsjøene Övre Föret og Nedre Föret er rester av Fyrisvollene og bevart i moderne språkform som Fyri.

 
Dette ordet ses også på en runestein ved Högby i Östergötland, der inskripsjonen begynner: «Goðr karl Gulli gat fæm syni. Fiall a Føri -». På 1600-tallet døpte man om Salaån til Fyrisån for å tydeliggjøre koblingen til de gamle sagnene.
I Rolf Krakes saga står at den danske kongen Rolf Krake avla besøk hos sin stefar, den svenske kong Adils i Uppsala. Adils som var gift med Rolf Krakes mor Yrsa, satte hallen i brann, men kong Rolf og hans tolv berserker fikk hjelp av dronning Yrsa som ga dem Adils' beste hester til flukt, hans berømte gullring Sviagris, atskillig gull og de forsyninger de trengte. Det var på Fyrisvollene de oppdaget at kong Adils og hans menn var bak dem. Rolf Krake brukte da gullet som «såkorn» han kastet etter seg. Da Adils fikk øye på sin kostbare Sviagris liggende på bakken, stoppet han for å plukke ringen opp med spydet sitt. Da ropte kong Rolf: «Svinebøyd har jeg nå han som er mektigst av svearne!» Samtidig hogg han kong Adils over lårene med sitt sverd Skovnung, og ropte: «Nå kan du merke Rolf Krake, som du så lenge har lett etter!» Blodet rant av kong Adils så han måtte snu, men Rolf Krake tok ringen Sviagris med seg, og de to kongene møttes aldri igjen.Sagnet levde videre i flere kenninger skaldene dannet for «gull»: «Fyrisvollenes såkorn», sa Øyvind Skaldespiller, «Yrsas sønns korn», «Krakes korn» eller «Krakes bygg».


== Tre slag på Fyrisvollene ==
I slaget ved Fyrisvollene støtte sveakongen Erik Seiersæl sammen med en hær som kom nordover fra Skåne, ifølge senere diktning ledet av Styrbjørn Sterke, en gang på 980-tallet. 
I Ynglingesagaen forteller Snorre at Hugleik ble konge mens Yngvesønnene ennå var barn. Siden kjempet Hake og hans tolv kjemper mot Hugleik på Fyrisvollene og vant. Slik la Hake under seg Svitjod og ble konge i landet. Ifølge Saxo var Hugleik konge av Irland. Hake var bror til Hagbard, kjent fra sagnet om Hagbard og Signe. Yngves sønner Jorund og Eirik sloss en sommer mot Gudlaug Håløygkonge og drepte ham. Etterpå kom det til nok et slag på Fyrisvollene da brødrene gikk til krig mot kong Hake. Hake falt og ble sendt ut på havet i et brennende skip, som engang sagnkongen Skjold av Danmark. Jørund ble konge i Uppsala; men da han førte sin hær til Limfjorden, ble han overmannet av lokalbefolkningen støttet av Gylaug, sønn av Gudlaug Håløygkonge, og møtte sin død på «Hagbards hest», dvs i galgen.


== Referanser ==
Lars Petter Sveen

Lars Petter Sveen (født 30. oktober 1981 i Fræna) er en norsk forfatter og bibliotekar.
Sveen er oppvokst i Fræna. Han studerte bibliotek– og informasjonsfag ved Høgskolen i Oslo fra 2008 til 2010. I perioden 2006–07 studerte han ved Skrivekunst-akademiet i Hordaland og han har bachelor i historie. Han har jobbet i Foreningen !les og vært bokansvarlig i avisen Vårt Land, og har siden 2020 jobbet som bibliotekar på Bærum bibliotek.
I 2008 debuterte han med novellesamlingen Køyre frå Fræna, som ble belønnet med både  Tarjei Vesaas' debutantpris og Aschehougs debutantstipend. Han ble utpekt som «en lovende norsk forfatter» og mottaker av tilleggsprisen på 50 000 kroner av Jo Nesbø, da Nesbø fikk Den norske leserprisen 2008. 
For Guds barn (2014) ble Sveen nominert til Kritikerprisen, P2-lytternes romanpris, samt Ungdommens kritikerpris. I tillegg fikk han nynorsk litteraturpris for boken og PO Enquists pris. Romanen er oversatt og utgitt i USA, Kina, Frankrike, Sverige, og Danmark.
Sveen ga så ut de to romanene Fem stjerner (2017) og Fem skuggar (2018), som handlet om fem somaliske ungdommer på flukt. I 2020 kom romanen Nordriket, som er en litterær fantasy om geriljakrig i et oppdiktet land.
I 2022 kom boka Kunsten å stamme - uten at noen merker det ut på Aschehoug forlag. Dette er en memoar hvor Sveen forteller om hvordan han har stammet siden han var barn, og hvordan han har prøvd å skjule det. «Prosessen med å vise fram en stemme «full av sprekker» er ingen enkel oppgave, men Sveen lykkes, både privat og litterært,» skrev Elin Kittelsen i sin anmeldelse i Klassekampen, og mente boka var en av de beste Sveen har skrevet.Kunsten å stamme - uten at noen merker det er solgt til utgivelse i Danmark.


== Bibliografi ==
Køyre frå Fræna – noveller 2008
Eg kjem tilbake – roman 2011
Guds barn – roman 2014
Fem stjerner – roman 2017
Fem skuggar – roman 2018
Nordriket – roman 2020
Kunsten å stamme - uten at noen merker det - memoar 2022


== Priser ==
Tarjei Vesaas' debutantpris 2008, for Køyre frå Fræna
Aschehougs debutantstipend 2008, for Køyre frå Fræna
Sunnmørsprisen 2008, for Køyre frå Fræna
Den norske leserprisen delt ut av vinneren Jo Nesbø 2009, for Køyre frå Fræna
Utøverstipend fra Bud Fræna og Hustad sparebank 2010, for Køyre frå Fræna
Nynorsk litteraturpris 2014 for Guds barn
Sultprisen 2015
Bokhandelens forfatterstipend (200 000 kroner) 2015 for Guds barn
PO Enquists pris 2016 for Guds barn 


== Referanser ==


== Kilder ==
Presentasjon av Lars Petter Sveen i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider
Presentasjon av Lars Petter på Aschehoug forlag
Alavo by

Alavo (finsk: Alavus) er en by og kommune i landskapet Södra Österbotten i Finland. Kommunen har cirka 9 500 innbyggere og et areal på 843,1 km² hvorav 52,5 km² er vann. Alavo er en finskspråklig kommune som grenser til kommunene Etseri, Alajärvi, Kuortane, Seinäjoki og Virdois.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Alavus – kategori av bilder, video eller lyd på Commons