jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Frøbuskordenen

Celastrales er en usikker orden i Rosidae (Eurosidae I) som består av minst tre familier av små trær, busker og urter. Ordenen er medregnet i APG II-systemet med tre familier med inntil 1.350 arter, mens den i Cronquist-systemet før 1998 hadde i alt 12 familier, hvorav flere nå er fordelt på andre ordener.


== Taksonomi ==
Orden: Celastrales (Celastrales)
Spolebuskfamilien (Celastraceae) – 1.300 arter
Jåblomfamilien (Parnassiaceae) – 50 arter
Lepidobotryaceae – 1 art


== Eksterne lenker ==
(en) Celastrales – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Celastrales i Encyclopedia of Life 
(en) Celastrales i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Celastrales hos Artsdatabanken 
(sv) Celastrales hos Dyntaxa 
(en) Celastrales hos Fossilworks 
(en) Celastrales hos ITIS 
(en) Celastrales hos NCBI 
(en) Celastrales hos Tropicos 
(en) Kategori:Celastrales – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Celastrales – detaljert informasjon på Wikispecies 
Celastrales – hos MOBOT, Celastrales-web.
András Littay

András Littay (ungarsk: Littay András) (født 15. august 1884 i Szabadka i Østerrike-Ungarn, død 21. juli 1967 i Melbourne i Australia) var en ungarsk generaloberst. Han holdt en rekke forskjellige poster før og under andre verdenskrig, blant annet sjefen for VII. korps under den slovakisk-ungarske krig og begynnelsen av andre verdenskrig, som generalstabens nestkommanderende og som vara for den ungarske forsvarsministeren, inntil han gikk av på pensjon i februar 1942.
Euoplocephalus

Euoplocephalus  er en av de størte dinosaurartene av typen ankylosaurier og som levde i yngre kritt i Canada. Navnet kommer fra gresk: eu-/ευ- betyr 'godt', hoplo-/ὁπλο- betyr 'pansret' og kephale/κεφαλη betyr 'hode')
Det første fossilet av Euoplocephalus ble funnet i Alberta, Canada i 1897. I 1902, ble det den navngitt Stereocephalus, men det navnet allerede hadde blitt gitt til et insekt, så det ble endret i 1910. Senere, har mange flere ankylosauridlevninger blitt funnet fra campaniumalderen i Nord-Amerika og ofte egne arter. I 1971, konkluderte Walter Coombs med at de alle tilhørte Euoplocephalus som da ville være en av de mest kjente dinosaurer. Nylig har imidlertid eksperter kommet til motsatt konklusjon, noe som begrenser de autentiske funn av Euoplocephalus til rundt et dusin eksemplarer. Disse inkluderer en rekke nesten hele skjeletter, så mye er likevel kjent om kroppsbygging til dyret.
 Euoplocephalus var omtrent fem til seks meter lang og veide over to tonn. Dens kropp var lavbygd og veldig flat og bred, stående på fire ben. Hodet hadde en kort hengende snute med en spist nebb for å bite av planter som ble fordøyd i den store tarmen. Som andre ankylosaurider, var Euoplocephalus i stor grad dekket av benete pansrede plater, blant dem rader av store høy-rillet ovale skjell. Halsen var beskyttet av to beinringer. Det kan også forsvare seg aktivt mot rovdyr som Gorgosaurus ved hjelp av en tung klubbe-aktig tampen.


== Eksterne lenker ==
(en) Euoplocephalus i Encyclopedia of Life 
(en) Euoplocephalus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Euoplocephalus hos Fossilworks 
(en) Kategori:Euoplocephalus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Euoplocephalus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Euoplocephalus – detaljert informasjon på Wikispecies
Jåblomfamilien

Jåblomfamilien (Parnassiaceae) er en plantefamilie av Rosidae (Eurosidae I) som består av flerårige urter med enkle blad. Familien har, som ordenen, en noe usikker ordensplassering.
Den omfatter ca. 50 arter i jåblomslekten (Parnassia), og muligens slekten Lepuropetalon i familien Lepuropetalaceae som mange forskere nå inkluderer her. APG III-systemet foreslår, imidlertid at jåblomfamilien og Lepuropetalaceae bør inkluderes i en utvida spolebuskfamilie (Celastraceae).
En av artene vokser i Norge, nemlig jåblom (Parnassia palustris), som er utbredt i så å si hele Norden inklusive Island.


== Utvalgte slekter og arter ==
Jåblomslekten (Parnassia)
Jåblom (Parnassia palustris)
Lepuropetalon


== Eksterne lenker ==
(en) Jåblomfamilien – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Jåblomfamilien i Global Biodiversity Information Facility 
(sv) Jåblomfamilien hos Dyntaxa 
(en) Jåblomfamilien hos Fossilworks 
(en) Jåblomfamilien hos ITIS 
(en) Jåblomfamilien hos NCBI 
(en) Jåblomfamilien hos Tropicos 
(en) Kategori:Parnassiaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Parnassiaceae – hos Angiosperm Phylogeny Group.
Tussan

Tussan kan referere til:

Tussan (Eide), ei fjellgruppe mellom Eide og Gjemnes kommune
Tussan (Halsa), ei fjellgruppe mellom Halsa og Surnadal kommune
Lepidobotryaceae

Lepidobotryaceae er en plantefamilie i Rosidae (Eurosidae I) som består av én slekt, Lepidobotrys, med bare én art av trær i tropisk Vest-Afrika og antakelig Peru –  Lepidobotrys staudtii. Bladene er enkle og alternerende, blomstene er enten hann- eller hunnblomster.


== Eksterne lenker ==
(en) Lepidobotryaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Lepidobotryaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Lepidobotryaceae hos Artsdatabanken 
(en) Lepidobotryaceae hos Fossilworks 
(en) Lepidobotryaceae hos ITIS 
(en) Lepidobotryaceae hos NCBI 
(en) Lepidobotryaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Lepidobotryaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Lepidobotryaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Lepidobotryaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Lepidobotryaceae Arkivert 6. september 2019 hos Wayback Machine. – hos Angiosperm Phylogeny Group.
Samband

Samband er kommunikasjon, og beskriver kommunikasjonsnettverket i en organisasjon. Brukerne kan være enkeltpersoner eller avdelinger. Både helsevesenet, brannvesenet, politiet og Forsvaret bruker dette begrepet. 
Samband benyttes dels av brukerne direkte, f.eks. ved telefonsamtaler, eller ved at meldinger m.m. leveres til et sambandskontor som forestår overføringen til adressatene. Det skjer ved hjelp av sambandsmidler, dvs. materiell eller personell som benyttes for overføringen. Sambandsmidler kan være radio, telefon og annet linjeutstyr, ordonnans, signalflagg eller lys.


== Forsvaret ==
Forsvaret har til rådighet flere systemer for overføring og behandling av informasjon både til operative og administrative formål. Disse systemer kalles Forsvarets sambands- og informasjonssystemer. Stasjonære sambandssystemer omfatter bl.a. Forsvarets digitale nett, meldingssystemer, radiosystemer, kryptografi og faksimile. Militær sambandstjeneste omfatter all virksomhet knyttet til opprettelse og drift av samband mellom militære avdelinger og med sivile organer, også chiffer-(krypto-)tjeneste.Historisk har man brukt flagg og musikkinstrumenter for signalering. Dette er videreført i militærmusikken. 
Se også:

Sambandsbataljonen
Multirolleradio
TADKOM


== Helsevesen ==
Helsevesenet har basert seg på radiosamband siden 60 tallet. Helseradioene erstattes nå av det nye nødnettet som er ferdig utbygget i 2015.


== Referanser ==
Asylmarsjen

Som en ettårsmarkering for Sultestreiken da rundt 100 afghanske asylsøkere sultestreiket utenfor Oslo domkirke. Aksjonen varte i 26 dager, uten mat og annen drikke enn vann. Bakgrunnen for sultestreiken var at Norge ville returnere avviste flyktninger til Afghanistan. 


== Marsjen ==
Asylmarsjen startet fra Nidarosdomen i Trondheim 19. mai 2007 og de rundt 45 deltagerne gikk til fots sammen med støttespillere den gamle pilegrimsruten til Oslo, og ankom Løvebakken utenfor Stortinget 16. juni 2007.

Afghanske flyktninger i Norge lever i frykt. I frykt for å sendes til krigen i Afghanistan, og i frykt for å bli arrestert og tvangsreturnert av norsk politi. Politiet oppsøker afghanere dag og natt på gata, på jobb og hjemme. Vi føler oss ikke trygge noe sted.
Situasjonen i Afghanistan har bare blitt verre det siste året. Krigsforbrytere som vi opprinnelig flyktet fra er blitt gitt amnesti og mange av de styrer nå landet. I tillegg har krigen blitt forverret. Nyhetene fra Afghanistan varsler stadig nye voldelige hendelser.
Vi føler oss ikke sett, og ikke hørt av den norske staten. Derfor går vi pilegrimsleden fra Oslo til Trondheim under parolen «Ikke send oss tilbake til krigen».


== Se også ==
Støtte fra de folkevalgte i Oslo


== Eksterne lenker ==
Asylmarsj.no - offisiell hjemmeside
Oviraptor

Oviraptor er en liten dinosaurart av typen theropoder, som levde i Mongolia. Den ble funnet av paleontologen Roy Chapman Andrews, og først beskrevet av Henry Fairfield Osborn, i 1924. Navnet kommer fra Latin for «Eggtyv», og henviser til det faktum at den første fossilen som ble oppdaget på toppen av en haug sammen med Protoceratopsegg, og det spesifikke navnet philoceratops betyr «Ceratopsiaelsker», også er resultat at funnet. I en forskningsartikkel fra 1924, forklarte Osborn at navnet ble gitt på grunn av Oviraptors skalles nærhet til reiret (det ble skilt fra eggene etter bare 10 cm sand). Likevel foreslo Osborn at navnet Oviraptor «kan villede oss helt i forhold til sine spisevaner og sin karakter». På 1990-tallet, beviste oppdagelsen av hekkende oviraptorider som Citipati at Osborn var riktig i sin antakelse når det gjaldt navnet. Disse funnene viste at eggene trolig tilhørte Oviraptor selv, og at eksemplaret ble faktisk ruget på eggene sine, men at den døde på i reiret.
Oviraptor levde i slutten av campanium-alderen i kritt-perioden, for om lag 75 millioner år siden, bare et definitivt eksemplar er kjent (med tilhørende egg), fra Djadokhtaformasjonen i Mongolia, men et mulig andre eksemplar (også med egg) kommer fra den nordøstlige regionen av Indre Mongolia, Kina, i et område som heter Bayan Mandahu.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oviraptor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Oviraptor hos Fossilworks 
(en) Kategori:Oviraptor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oviraptor – detaljert informasjon på Wikispecies
Barbeyaceae

Barbeyaceae er en plantefamilie i roseordenen (Rosales). Den omfatter bare én slekt med kun én kjent art, Barbeya oleoides, som vokser i Somalia, Djibouti, Etiopia og Jemen. Arten er et tre som vokser i overgangen mellom lavere fjellskoger og  buskterrenget i de tørre lavslettene på Afrikas horn og Den arabiske halvøy.


== Eksterne lenker ==
(en) Barbeyaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Barbeyaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Barbeyaceae hos Artsdatabanken 
(en) Barbeyaceae hos Fossilworks 
(en) Barbeyaceae hos ITIS 
(en) Barbeyaceae hos NCBI 
(en) Barbeyaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Barbeyaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Barbeyaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Barbeyaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Barbeyaceae Arkivert 17. august 2019 hos Wayback Machine. – L. Watson og M. J. Dallwitz (1992–), hos Angiosperm Families.
Hypsilophodon

Hypsilophodon er en planteetende dinosaurart som levde i tidlig kritt og som tilhører ornithopodene.
De første funnene av Hypsilophodon ble funnet i 1849 og i 1869 ble arten kalt Hypsilophodon foxii. Rike fossilfunn ble gjort på Isle of Wight, noe som gir et godt inntrykk av kroppen til disse artene. Det var et lite tobeint dyr, var planteetende eller muligens altetende.  Hypsilophodon var 1.8 meter lang, veide ca 20 kg, og var en smidig løper. Den hadde et spisst hode, utstyrt med et skarpt nebb, som kunne brukes til å bite av plantemateriale.
Eldre studier har gitt opphav til mange misforståelser om Hypsilophodon: at den kunne klatre i trær, ble pansret, var opptil 2.3 meter lang og ble også funnet utenfor of Wight. I løpet av de siste tiårene ny forskning har etter hvert vist seg at dette er feil.


== Eksterne lenker ==
(en) Hypsilophodon i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Hypsilophodon hos Fossilworks 
(en) Kategori:Hypsilophodon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Hypsilophodon – detaljert informasjon på Wikispecies 
FPDM : Hypsilophodon foxiiArkivert 28. september 2011 hos Wayback Machine.
DinoWight - Hypsilophodon, an Isle of Wight Hypsilophodontid
Beijing–Tianjin Intercitybane

Beijing–Tianjin Intercitybane (forenklet kinesisk: 京津城际铁路, tradisjonell kinesisk:京津城際鐵路; pinyin: Jīng-Jīn chéngjì tiělù) er en 114 km lang høyhastighetsjernbane mellom Beijing og Tianjin i Kina. Den ble tatt i bruk 1. august 2008 fra den nybygde Beijing sørbanestasjon, og høyhastighetstogene som trafikkerer linjen med en topphastighet på 350 km/t er de raskeste konvensjonelle togene i verden.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Beijing-Tianjin 350 km/h, Railway Gazette International mars 2006
Beijing-Tianjin High-Speed Commuter Link, China
Dirachmaceae

Dirachmaceae (latin) er en liten plantefamilie av busker i roseordenen (Rosales). Den omfatter bare én slekt – Dirachma – med inntil nylig kun én kjent art, Dirachma socotrana, men det er oppdaget ytterligere en art i Somalia, ved navn Dirachma somalensis. Artene vokser i overgangssonen mellom Somalia og Jemen.


== Eksterne lenker ==
(en) Dirachmaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dirachmaceae hos Artsdatabanken 
(en) Dirachmaceae hos Fossilworks 
(en) Dirachmaceae hos ITIS 
(en) Dirachmaceae hos NCBI 
(en) Dirachmaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Dirachmaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Dirachmaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dirachmaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Dirachmaceae – L. Watson og M. J. Dallwitz (1992–), hos Angiosperm Families.
Huerteales

Huerteales er en planteorden. Artene er busker og trær med en svært spredt utbredelse. Ordenen består av fire familier og 24 eller 25 arter.
Sammen med blant annet korsblomstordenen og kattostordenen tilhører Huerteales malvidene, som er en delgruppe av rosidene. Ordenen ble beskrevet i 2001. Artene ble tidligere regnet til ulike grupper, som spolebuskfamilien, Flacourtiaceae og blærenøttfamilien. Etter at genetiske studier ble tatt i bruk, oppdaget man at de hører sammen i en gruppe.


== Delgrupper ==
Familie Gerrardinaceae
Gerrardina – 2 arter i østlige og sørlige Afrika
Familie Petenaeaceae
Petenaea cordata – 1 art i Mellom-Amerika
Familie Tapisciaceae
Tapiscia – 1–2 arter i Kina
Huertea – 4 arter i Mellom- og Sør-Amerika
Familie Dipentodontaceae
Dipentodon sinicus  – 1 art i Sør-Kina og Sørøst-Asia
Perrottetia – 15 arter fra Kina gjennom Sørøst-Asia til nordøstlige Australia, Hawaii, Mexico til Bolivia


== Litteratur ==
The Angiosperm Phylogeny Group IV (2016). «An update of the Angiosperm Phylogeny Group classification for the orders and families of flowering plants: APG IV». Botanical Journal of the Linnean Society. 181: 1-20. doi:10.1111/boj.12385. Sammendrag. 
«Huerteales». APWEbsite. Besøkt 30. desember 2019. 
A. Worberg m.fl. (2009). «Huerteales sister to Brassicales plus Malvales, and newly circumscribed to include Dipentodon, Gerrardina, Huertea, Perrottetia, and Tapiscia». Taxon. 58 (2): 468–478. ISSN 1996-8175. doi:10.1002/tax.582012. 


== Eksterne lenker ==
(en) Huerteales – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Huerteales i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Huerteales hos Artsdatabanken 
(en) Huerteales hos Fossilworks 
(en) Huerteales hos ITIS 
(en) Huerteales hos NCBI 
(en) Huerteales hos Tropicos 
(en) Kategori:Huerteales – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Huerteales – detaljert informasjon på Wikispecies
Dipentodontaceae

Dipentodontaceae er en mulig plantefamilie i den mulige ordenen Huerteales, eller eventuelt kan den klassifiseres som en basal gruppe direkte i rose-underkladen Eurosidae II – også kalt malvidene. Den eneste arten i familien er Dipentodon sinicus, et lite tre eller busk som vokser i India, Burma og Kina. Bladene er enkle med tannet kant, og alternerer på bladstilkene. Blomstene sitter i store klaser på inntil 35 blomster.
Gruppen er usikker, i APG II-systemet anerkjennes ikke familien og slekten Dipentodon forblir foreløpig uplassert direkte under Malvidene.


== Eksterne lenker ==
(en) Dipentodontaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Dipentodontaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Dipentodontaceae hos Artsdatabanken 
(en) Dipentodontaceae hos Fossilworks 
(en) Dipentodontaceae hos ITIS 
(en) Dipentodontaceae hos NCBI 
(en) Dipentodontaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Dipentodontaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Dipentodontaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Dipentodontaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Dipentodontaceae – L. Watson og M. J. Dallwitz hos Angipsoerm Families.
Gerrardina

Gerrardina er ei slekt med busker og små trær. Den har ingen nære slektninger og plasseres i en egen familie, Gerrardinaceae.
Artene har som regel opprett vekst, men kan også være klatrende. Bladene sitter spredt og er enkle, fjærnervede og sagtannede. Blomsterstanden er en kvast med noen få blomster som sitter i bladhjørnene. Blomstene er tvekjønnede, femtallige og undersittende med én griffel. Frukten er et tørt eller kjøttfullt bær med 1–4 frø.
Slekta har to arter og er utbredt i østlige og sørlige Afrika. Den ble tidligere regnet til familien Flacourtiaceae, men er nå plassert i egen familie i ordenen Huerteales.


== Litteratur ==
«Gerrardinaceae». APWEbsite. Besøkt 31. desember 2019. 
«Gerrardina». Tree of Life. Besøkt 31. desember 2019. 
«Gerrardinaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 31. desember 2019. 
M.H. Alford (2006). «Gerrardinaceae: a new family of African flowering plants unresolved among Brassicales, Huerteales, Malvales, and Sapindales». Taxon. 55 (4): 959–964. ISSN 1996-8175. JSTOR 25065689. doi:10.2307/25065689. 


== Eksterne lenker ==
(en) Gerrardina i Encyclopedia of Life 
(en) Gerrardina i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Gerrardina hos ITIS 
(en) Gerrardina hos NCBI 
(en) Gerrardina hos The International Plant Names Index 
(en) Gerrardina hos Tropicos 
(en) Kategori:Gerrardina – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Gerrardina – detaljert informasjon på Wikispecies
Tapisciaceae

Tapisciaceae er en mulig plantefamilie av 8-15 meter høye trær. De tilhører den mulige ordenen Huerteales, eventuelt kan de klassifiseres direkte som en basal gruppe direkte i rose-underkladen Eurosidae II – også kalt malvidene. De to eneste slektene i familien er Tapiscia og Huertea, og de har i alt 5-6 arter.
Gruppen er usikker, i APG II-systemet plasseres familien direkte under Malvidene. Slekten Tapiscia vokser kun i Kina, mens Huertea kun vokser i Latin-Amerika.


== Slekter og arter ==
Tapiscia – Kina
Tapiscia lichunensis – Kina
Tapiscia sinensis – Kina
Tapiscia sinensis var. concolor 
Tapiscia sinensis var. macrocarpa
Tapiscia yunnanensis – Kina
Huertea – Latin-Amerika
Huertea cubensis – Cuba, Hispañola
Huertea glandulosa – Ecuador, Colombia, Peru


== Eksterne lenker ==
(en) Tapisciaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Tapisciaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Tapisciaceae hos Artsdatabanken 
(en) Tapisciaceae hos Fossilworks 
(en) Tapisciaceae hos ITIS 
(en) Tapisciaceae hos NCBI 
(en) Tapisciaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Tapisciaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Tapisciaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tapisciaceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Tapisciaceae i Flora of China.
Mitrastemon

Mitrastemon er ei slekt av parasittiske planter. Den regnes til en egen familie, Mitrastemonaceae, i lyngordenen (Ericales).
Disse plantene er endoparasitter som lever inne i røttene på arter i bøkefamilien. De har ikke klorofyll, stengel eller røtter. Blomsterstilken bryter gjennom barken til verten og har én tvekjønnet blomst i enden. Stilken har skjellignende høyblad. Frukten er en bærlignende kapsel.
Det er to arter med svært disjunkt utbredelse:

Mitrastemon matudae – fra sørlige Mexico til Colombia
 Mitrastemon yamamotoi – Sørøst-Asia og nordover til sørlige Kina og JapanTilpasningene til parasittisme gjør det vanskelig å finne de nærmeste slektningene til disse plantene ved å undersøke morfologien. De ble tidligere regnet til ordenen Rafflesiales, men i 2004 ble slekta og familien overført til lyngorden etter studier av både mitokondrielt og nukleært DNA. Flora of China regner likevel fortsatt slekta til familien Rafflesiaceae.


== Litteratur ==
«Mitrastemonaceae». APWEbsite. Besøkt 20. april 2021. 
«Mitrastemonaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 20. april 2021. 
«Mitrastemon». Flora of China. Besøkt 20. april 2021. 
«Mitrastemonaceae». The Parasitic Plant Connection. Besøkt 20. april 2021. 
D.L. Nickrent m.fl. (2004). «Phylogenetic inference in Rafflesiales: the influence of rate heterogeneity and horizontal gene transfer». BMC Evolutionary Biology. 4 (40). ISSN 1471-2148. doi:10.1186/1471-2148-4-40. 


== Eksterne lenker ==
(en) Mitrastemon i Encyclopedia of Life 
(en) Mitrastemon i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Mitrastemon hos NCBI 
(en) Mitrastemon hos The International Plant Names Index 
(en) Mitrastemon hos Tropicos 
(en) Kategori:Mitrastemon – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Mitrastemon – detaljert informasjon på Wikispecies
Pentaphylacaceae

Pentaphyllacaceae er en plantefamilie i lyngordenen (Ericales). Artene er busker og trær. De er utbredt i de fleste tropiske og subtropiske strøk, men det er få arter i Afrika og Australia.
Tidligere omfattet denne familien bare én art, Pentaphylax euryoides, men i APG III- og APG IV-systemene er en rekke arter flyttet hit fra tebuskfamilien (Theaceae) eller den nå utgåtte familien Ternstroemiaceae.


== Delgrupper ==
De omtrent 350 artene fordeles på tre stammer og tolv slekter. Sladeniaceae er søstergruppen til Pentaphylacaceae og kan eventuelt inkluderes som en fjerde stamme, Sladenieae.

stamme Pentaphylaceae
Pentaphylax – 1 art
Pentaphylax euryoides – spredt i Sør-Kina og Sørøst-Asia sørover til Sumatra
stamme Ternstroemieae
Anneslea – 3 arter i Sørøst-Asia
Ternstroemia – 100 arter i tropiske og subtropiske deler av Afrika, Amerika, Asia og Kapp York-halvøya i Australia
stamme Freziereae
Adinandra – 80 arter i Asia og vestlige Afrika
Balthasaria – 2 arter i Øst-Afrika
Cleyera – 24 arter i Asia og Amerika, blant annet
Cleyera japonica – en vanlig hageplante i mange land
Eurya – 75 arter i Asia og på stillehavsøyene
Euryodendron – 1 art
Euryodendron excelsum – Sør-Kina
Freziera – 63 arter i Asia og Amerika
Paranneslea – 1 art, bør kanskje regnes til Anneslea
Paranneslea donnalensis – Vietnam
Symplococarpon – Mellom- og Sør-Amerika
Visnea – 1 art
Visnea mocanera – Madeira, Kanariøyene


== Litteratur ==
«Pentaphylacaceae». APWEbsite. Besøkt 3. desember 2019. 
«Pentaphylacaceae». Flora of China. Besøkt 3. desember 2019.  (i snever betydning)
«Ternstroemioideae». Flora of China. Besøkt 3. desember 2019.  (som underfamilie i Theaceae)
«Pentaphylacaceae». L. Watson og M.J. Dallwitz (1992–) The families of flowering plants. Besøkt 3. desember 2019.  (i snever betydning)
C.H. Tsou, L. Li og K. Vijayan (2016). «The intra-familial relationships of Pentaphylacaceae s.l. as revealed by DNA sequence analysis». Biochemical Genetics. 54 (3): 270–282. ISSN 0006-2928. PMID 26910606. doi:10.1007/s10528-016-9717-1. 
R.-J. Zhang og J. Schönenberger (2014). «Early floral development of Pentaphylacaceae (Ericales) and its systematic implications». Plant Systematics and Evolution. 300 (6): 1547–1560. ISSN 1615-6110. doi:10.1007/s00606-014-0981-4. 
F. Gagnepain (1948). «Genres nouveaux, espèces nouvelles d'Indochine». Bulletin de la Société Botanique de France. 95 (1–2): 26–34. ISSN 0037-8941. doi:10.1080/00378941.1948.10834656. 


== Eksterne lenker ==
(en) Pentaphylacaceae i Encyclopedia of Life 
(en) Pentaphylacaceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Pentaphylacaceae hos Artsdatabanken 
(en) Pentaphylacaceae hos Fossilworks 
(en) Pentaphylacaceae hos ITIS 
(en) Pentaphylacaceae hos NCBI 
(en) Pentaphylacaceae hos The International Plant Names Index 
(en) Pentaphylacaceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Pentaphylacaceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Pentaphylacaceae – detaljert informasjon på Wikispecies