Korsknapp

Korsknapp (Glechoma hederacea) er en flerårig, duftende urt i leppeblomstfamilien. 
Den er lav og teppedannende med krypende skudd som slår rot ved leddene. Bladene er nyreformete, grovtannete og har lang stilk. Blomstene sitter 2–5 sammen i kranser i bladhjørnene på opprette skudd som blir 10–30 cm høye. Blomstene er som regel lys lilla med purpur flekker på underleppen, men kan være blå eller hvite. Pollenknappene er hvite og sitter vinkelrett mot hverandre så de danner et kors. Korsknapp blomstrer fra april til juni. Blomstene er som regel tvekjønnede, men det finnes også mindre hunnblomster. Pollineringen utføres av humler, bier, biller og maur.
Planten er giftig for hester og mange gnagere, men er ufarlig for mennesker. Mange insekter eter planten, blant annet korsknappraktbille (Trachys scrobiculata), som er rødlistet i Norge. Flere parasittiske sopper vokser på bladene; den vanligste er korsknapprust (Puccinia glechomatis).
Den var tidligere et mye brukt feber- og sårmiddel. I England ble den brukt som tilsetning i øl før humle ble vanlig. Den dyrkes av og til i hager som ampelplante eller markdekker, og det finnes en kultivar, 'Variegata', med spraglete blad.
Korsknapp foretrekker fuktig jordsmonn blant buskas, kulturmark eller i lauvskog. Den vil helst ha nøytral jord med pH 5,5–7,5 og trives godt i områder som er forstyrret av menneskelig virksomhet. I Norge vokser den nord til Troms, men den er sjelden i innlandet og i Nord-Norge.
I Europa finnes korsknapp nesten overalt unntatt på Balearene, Kreta, Færøyene, Island, Svalbard og i Tyrkia. Den er også vanlig i Vest-Sibir. I store deler av Nord-Amerika er korsknapp naturalisert og blir betraktet som en invaderende art. Nordgrensa følger 12 °C-isotermen for juli. I Sørøst-Europa finnes den mer hårete Glechoma hirsuta, og i Øst-Asia vokser Glechoma grandis. Begge disse artene blir av og til betraktet som underarter av korsknapp.
Den er eneste norske art i korsknappslekten (Glechoma). Noen botanikere har plassert korsknapp i kattemynteslekten (Nepeta) som Nepeta glechoma eller N. hederacea.


== Litteratur ==
«Jordreva». Den virtuella floran. Besøkt 24. august 2015. 
«Glechoma hederacea». Flora Europaea. Besøkt 24. august 2015. 
C. Grey-Wilson og M. Blamey; norsk utgave T. Faarlund og P. Sunding (1992). Teknologisk Forlags store illustrerte flora for Norge og Nord-Europa. Teknologisk Forlag. s. 340–341. ISBN 82-512-0355-4. 
M.J. Hutchings og E.A.C. Price (1999). «Glechoma hederacea L. (Nepeta glechoma Benth., N. hederacea (L.) Trev.)». Journal of Ecology. 87 (2): 347-364. ISSN 1365-2745. doi:10.1046/j.1365-2745.1999.00358.x. 


== Eksterne lenker ==
(en) korsknapp i Encyclopedia of Life 
(en) korsknapp i Global Biodiversity Information Facility 
(no) korsknapp hos Artsdatabanken 
(sv) korsknapp hos Dyntaxa 
(en) korsknapp hos ITIS 
(en) korsknapp hos NCBI 
(en) korsknapp hos The International Plant Names Index 
(en) korsknapp hos Tropicos 
(en) Kategori:Glechoma hederacea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Glechoma hederacea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Glechoma hederacea – detaljert informasjon på Wikispecies 
Status er: «spiselig» ifølge Nyttevekstleksikonet utgitt av Norges sopp- og nyttevekstforbund.