Liste over musikkterminologi

Dette er en liste over musikkterminologi det er vanlig å støte på i noter.


== A ==
a cappella –  sang uten akkompagnement
accelerando –  gradvis økning i tempo
accentato –  med ettertrykk
Acciaccatura – en ”fornote” som består av en akkordfremmed tone uten rytmisk verdi. Angis som en liten note med en skråstrek gjennom notehalsen. bilde
adagietto –  ganske langsomt
adagio –  rolig, langsom
ad libitum, ad lib –  latin etter sinnet, fri oppføring
affettuoso- hengivende, følsomt, lidenskapelig (it)
agogik –  grunnelement som gjør en musikalsk tolkning individuell
al fine – til slutten
al segno –  til tegnet
alla breve – angir at taktarten telles i halvnoter
allargando –  bredere, noe langsommere
allegretto – ganske livlig
allegro –  livlig, hurtig
alt (stemme) –  den nest høyeste standard vokalstemme
am steg (Ty. ved stolen) –  buen føres ved strengestolen på et strykeinstrument, tilsvarer it. sul ponticello
amoroso –  med kjærlighet
andante  -  jevnt rolig, noe langsomt, mellom adagio og allegro.
appassionato –  med følelse
appogiatura –  en ”fornote” som tar noe av hovednotens verdi. Angis som en mindre note. bilde
a prima vista –  å spille eller synge «fra bladet» uten forkunnskap om noten
arco (It. bue) –  å spille med bue på et strengeinstrument (i motsetning til pizzicato; å plukke på strengene)
arie –  solosang, vanligvis uten akkompagnement
arietta –  en kort aria
arioso –  som en aria, melodiøst
assai –  meget, for eksempel allegro assai – meget livlig
arpeggio (It. som på harpe) –  en akkord som spilles ”brutt” som en serie av toner, som regel fra den laveste til den høyeste
a tempo – i tempo, angir ofte at man skal gå tilbake til det foregående tempoet etter accellerando eller ritardando
attacca –  to satser som henger sammen uten pause


== B ==
baryton –  vokalstemme mellom tenor og bass
bass (Lat. dyp) –  1) Den laveste standard vokalstemme i et kor. 2) Forkortet taleform av bassgitar eller kontrabass, også brukt om tuba. 3) Den delen av notene som spilles eller synges av bass-stemme eller -instrument. 4) Prefiks for dype varianter av instrumenter (for eksempel bassklarinett.
basso continuo –  basstemme i barokkmusikk
basso ostinato –  (It. sta) kort basstema som gjentas
bel canto –  en vokalteknikk


== C ==
cadenza –  kadens (avslutning)
calando –  avtagende (i hastighet og styrke)
cantabile –  sangbart
capo –  (It. begynnelse), på en sats eller et stykke
cessura, caesura, –  cessur: stopp, pustepause
coda –  (it. hale), siste delen av et musikkstykke
colla parte –  med solostemmen/solisten
colla voce –  med stemmen
col legno –  (it. med treet), man slår på strengene på et strykeinstrument med treverket i buen
col pugno –  med knyttneven
come prima –  som første gang
comodo –  bekvemt, for eksempel allegro comodo
con amore –   med kjærlighet
con brio –  med varme
con fuoco –  ildfullt
con moto –  med bevegelse
con sordino –  med demper
coperta –  (it. tildekket), for eksempel En pauke dekket med en filtduk
crescendo –  (it. Voksende) sterkere


== D ==
da capo –  fra begynnelsen, forkortes med d.c.
da capo al fine –  fra begynnelse til slutt (ofte til et punkt merket fine)
da capo al segno –  fra begynnelsen til tegnet
D.S., dal segno –  fra tegnet
decrescendo –  avtagende (samme som diminuendo)
diminuendo –  avtagende i styrke
divisi –  angir at en gruppe instrumenter som vanligvis spiller samme stemme skal deles opp.
dolce –  mykt
dolcissimo –  meget mykt
doloroso –  sørgelig
dur –  betegnelsen på en (diatonisk) skala
durata –  varighet; lengden på et stykke (angis ofte i minutter)
dux –  et tema i en fuge


== E ==
eroico –  heroisk
espressivo (espr.) –  uttrykksfullt


== F ==
fermata, fermate –  en tone eller pause som holdes lengre
fill –  plass for musikeren for selv å spille en opptakt
fine –  (it. slutt), angir slutten av et stykke
forte –  sterkt (forkortes f)
fortissimo –  meget sterkt (forkortes ff). Også fff – fortefortissimo brukes
fortepiano – sterkt og så umiddelbart svakt (forkortes fp)
forzando – se sforzando
fuge –  flerstemmig frase der de forskjellige stemmene avløser hverandre med variasjoner av temaet
furioso –  rasende


== G ==
giocoso (con gioia)- spill lekent, humoristisk, muntert (it)
glissando –  å gli mellom to toner (forkortes gliss.)
grandioso –  storslått
grazioso –  grasiøst


== H ==
hauptstimme (ty) – hovedstemme; motsetningen er nebenstimme
hemiola (eng), fra gresk hemiolos: en og en halv) – En rytmisk aksentforskyvning innenfor tretakts musikk ved at to takter koples sammen til en større tretakt. For eksempel om seks fjerdelstoner aksentueres tre ganger over to 3/4-takter. Hemiola vises ikke i notebildet og må avgjøres ut fra sammenhengen. Et mulig eksempel på musikk med hemiola er gangar.
homofoni (fra gresk homophōnía: lik klang) – er en betegnelse på en flerstemmig satsteknikk hvor en stemme fører og de andre stemmene er underordnet og nærmest danner akkorder. Motsatsen er polyfoni hvor flere melodilinjer framføres samtidig.


== I ==
immer (ty. Alltid) – samme som sempre
in altissimo –  en oktav opp


== K ==
kantate –  musikkstykke som synges (i motsetning til en sonate som spilles)


== L ==
lamentando, lamentoso –  klagende
larghetto –  ganske langsomt, men ikke like langsomt som largo
largo –  bredt og langsomt tempo
legato –  en frase spilles sammenhengende. Motsatt av staccato
loco –  (på) plass, (i) posisjon, angir at toner skal spilles i den oktav de er notert. Brukes for å oppheve for eksempel en oktaveringsanvisning (8:va)


== M ==
ma –  it. men
ma non troppo –  men ikke for mye
maestoso –  majestetisk
main droite, m.d., MD –  (fr. høyre hånd) spilles med høyre hånd
main gauche, m.g., MG, –  (fr. venstre hånd) spilles med høyre hånd
mano destra –  spilles med høyre hånd
mano sinistra –  spilles med venstre hånd
marcato –  markert, hver tone spilles som den var aksentuert (fremhevet)
meno –  mindre
menuett –  satsbetegnelse. Egentlig en gammel fransk dans fra 1600-tallet. Går i 3/4-takt
moderato –  moderat, tempoangivelse mellom andante og allegro. Brukes ofte i kombinasjon,  for eksempel allegro moderato
molto –  it. mye
moll –  betegnelsen på en (diatonisk) skala
morendo –  bortdøende
moto –  (it. bevegelse), oftest i con moto – bevegelig


== N ==
naturale –  naturlig, brukes oftest for å oppheve spesielle spillemåter, for eksempel for å gå tilbake fra sul ponticello


== O ==
ossia (It. eller, i stedet for) –  markerer et alternativ til en takt eller passasje
ottava (it. oktav) –  som i ottava basso, en oktav dypere
ouverture – åpning eller forspill


== P ==
passionato –  pasjonert, med innlevelse
pastorale –  i pastoral stil, stille og enkelt
pesante –  tungt
peu à peu – (fr.) litt om gangen
piano (p) –  mykt, svakt. Også pianissimo (pp) – meget svakt og pianopianissimo (ppp) osv. brukes
più –  (it. Mer), for eksempel più mosso, mer bevegelig
pizzicato –  Å spille et strykeinstrument ved å plukke på strengene. Forkortes pizz.
poco –  it. lite
poco a poco –  litt etter litt
poi –  deretter, for eksempel  crescendo poi subito piano – sterkere og deretter plutselig svakt
portamento –  1) glidende mellom noter, tilsvarer glissando 2) Et artikuleringsmetode på piano som tilsvarer portato
portato –  mellomting mellom staccato og legato
presto –  meget hurtig
prestissimo –  så hurtig som mulig
prima volta –  første gangen (ved en repetisjon)
primo, prima –  første


== Q ==
quasi (It. nesten) –  for eksempel quasi recitativo; som et resitativ


== R ==
rallentando –  langsommere tempo (som oftest det samme som ritardando)
rapido (It.) –  hurtig
rasch (Ty.) –  hurtig
religioso –  religiøst
repente –  plutselig
restez (Fr.) –  bli i ro (på en note eller streng)
rinforzando (rf) –  forsterket (noen ganger som et plutselig crescendo, men som oftest for en enkelt note)
risoluto –  resolutt
ritardando –  langsommere (forkortes ritard. eller rit. )
ritenuto –  tilbakeholdt, langsommere (mer kortvarig enn ritardando – brukes noen ganger på en enkelt note) Forkortes riten. eller rit.
rolled chord –  samme som arpeggiato
roulade (Fr. rullende) – en kontinuerlig frase
rubato –  rytmisk fleksibelt tempo
ruvido –  omtrentlig, grovt, røft


== S ==
saltando –  la buen sprette på strengene
sanft (Ty.) –  forsiktig
sats –  en mindre, avsluttet del av et større verk i flere deler
scherzando, scherzoso –  lekent
scherzo (It. en spøk) –  lekende sats, vanligvis i ¾ tempo
schnell (Ty.) –  hurtig
schneller (Ty.) –  hurtigere
scordatura –  ute av takt
secco (eller sec) –  tørr
segno –  tegn, vanligvis Dal Segno (fra tegnet; å returnere til et tegn markert med Segno)
segue –  videre til neste del uten pause
sehr (Ty.) –  veldig
semplice –  enkelt
sempre –  alltid
senza –  uten
senza misura –  fritt tempo
senza sordina –  uten demper (sordin eller dempepedal)
serioso –  alvorlig
sforzando –  en plutselig høy frase (forkortes sfz)
silenzio –  stillhet
simile –  lignende
slargando, slentando –  langsommere
smorzando –  utdøende (forkortes smorz.)
soave –  jevnt, mykt
solenne –  ærlig, edruelig
solo –  alene. Ett enkelt instrument eller én stemme
sonate –  musikkstykke som spilles (i motsetning til en kantate som synges)
sonatina –  en liten sonate
sonore –  tung eller dyp
sordina, sordin –  en anordning for å dempe lyd fra instrumenter (pedal på piano, en trakt eller muffe i åpningen på et blåseinstrument osv)
sopran(o) –  den høyeste av vokalstemmene i et kor. Brukes også om lyse instrumenter i et orkester.
sospirando –  sukkende
sostenuto –  utholdt, forlenget
sotto voce –  med «dempet stemme»; mykt og dempet, som om du skal fortelle noe hemmelig
spiccato –  tydelig, med tonene klart avdelt
spiritoso –  inspirert
staccato –  gjøre noten kort med plutselig avslutning. Angis med en prikk over hver note
stanza –  et vers i en sang
strepitoso –  støyende
stretto (It. trang, smal) –  1) Overlappende temaer i en fuge 2) Avlutningsdel (klimaks) i en opera
subito –  plutselig
suite –  sammenstilling av musikkstykker med og uten dansekarakter
sul ponticello –  buen føres ved strengestolen på et strykeinstrument (samme som ”am steg”)
symfoni –  musikalsk komposisjon for orkester i flere satser


== T ==
tacet –  stille
tempo –  den grunnleggende hastigheten på et musikkstykke
tempo di marcia –  tempo som i en marsj
tempo di valse –  tempo som i en vals
tempo giusto –  i fast tempo
tempo primo (også tempo uno, tempo I) –  tilbake til originalt tempo
teneramente –  følsomt
tenerezza –  følsomhet
tenor –  den nest laveste standard vokalstemme
tenuto –  utholdt. En tone som holdes litt lenger enn vanlig.
tranquillo –  rolig, fredfullt
tremolo –  skjelvende
troppo –  for mye. Vanligvis brukt som “non troppo”; ikke for mye.
tutti –  alle. Brukes i noter for å angi en start for alle stemmer eller instrumenter.


== U ==
una corda –  en streng
un poco –  litt
unisono –  unisont. Alle stemmer eller instrumenter på samme tone(r)


== V ==
veloce –  med hastighet
velocissimo –  så hurtig som mulig
vibrato –  vibrerende. En mer eller mindre hurtig variasjon i styrke
vittorioso –  seirende
virtuoso –  virtuost. Fremføres med stor kunstnerisk innlevelse
vivo –  livlig
vivace –  meget livlig
vivacissimo –  svært livlig
voce –  vokalt
volante –  flygende
V.S. (volti subito) –  snu (bladet) hurtig.


== W ==
wenig (Ty.) –  Litt. Ikke for mye


== Z ==
Zählzeit (Ty.) –  Slag
zart (Ty.) –  mykt
Zartheit (Ty.) –  mykhet
zärtlich (Ty.) –  mykt
Zeichen (Ty.) –  tegn
zelo, zeloso, zelosamente –  sjalu, sjalusi
ziehen (Ty.) –  trekkes ut
zitternd (Ty.) –  Skjelvende
zögernd (Ty.) –  Tvilende, avventende


== Referanser ==