Bladvepser

Bladvepser (Tenthredinidae) hører til blant plantevepsene og er en familiegruppene i ordenen vepser. De finnes på mange slags habitater, ofte i nærheten av skog.  Larvene lever av å gnage blad av ulike planter. De voksne er rovdyr.  Utviklingen tar vanligvis ett år.


== Utseende ==
Kroppen er kraftig og bred, uten en innsnørt «midje» slik som hos stilkvepsene. Det er store forskjeller mellom artene i de ulike delgruppene. De fleste er brunlige eller svarte. Noen har en kombinasjon mellom gult og svart og kan være ganske lik en stikkeveps.
Kjønnene er ofte ganske like hverandre. De er fra 3 til 20 millimeter lange. Brystet og bakkroppen er bar uten hår. 
Vingene er gjennomskinnelige klare eller svakt røykfarget.  Vingemerket er ikke framtredende, men framkanten (costa) av framvingen er gjerne markert og kraftig. Årenettet er tydelig. Vingespennet er mellom 4 og 22 millimeter.  
Fasettøynene er store og hodet er noe firkantet og bredt, sett ovenfra.  Antennene er trådformet. 
Larvene ligner ganske mye på larvene til sommerfugler. 


== Levevis ==
Bladvepser finnes i hager, enger og skog.  Flygetiden er vanligvis tidlig om forsommeren.
Bladvepser skjærer et snitt i bladet, hvor hun plasserer egget.  Bladet lukker seg omkring egget, som er beskyttet mot predatorer og dårlig vær.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. De lever som plantespiser. De forskjellige artene har noen få eller flere næringsvekster, både blant mindre planter, urter, busker og trær. 
Bladvepser tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie,  en hvileperiode, der vepsens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) vepsen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse.  En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen.  Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Skadedyr ==
Flere av artene regnes som alvorlige skadedyr. Larvene lever av å spise blader av ulike planter, mange lever på trær og busker. Noen ganger forekommer det masseopptreden og da kan bladvepslarvene snauspise store områder på ganske kort tid.


== Utbredelse ==
Bladvepser finnes i hele verden, men mangler på New Zealand. De fleste arten finnes i nordlige tempererte områder. I Norge er bladvepser litt dårlig undersøkt, men det finnes omtrent 400 arter, kanskje kan det være så mange som 650 arter.  Bladvepser er den største familiegruppen blant de norske plantevepsene.


== Systematisk inndeling ==
Bladvepser er i tradisjonell systematikk plassert i gruppen plantevepser, men denne regnes som en parafyletisk gruppe. Det vil si at gruppen Pamphilioidea er søstergruppene til stilkvepsene, slik at stilkveps stammer fra treveps.

Vepser (Veps, humler og maur) (Hymenoptera)
delgruppe  plantevepser (Symphyta) parafyletisk gruppe
overfamilie Tenthredinoidea
familie bladvepser (Tenthredinidae)
delgruppe Selandriinae
slekt Heptamelus Haliday, 1855
slekt Pseudoheptamelus Conde, 1932
slekt Hemitaxonus Ashmead, 1898
slekt Strongylogaster Dahlbom, 1835
slekt Strombocerina Malaise, 1942
slekt Aneugmenus Hartig, 1837
slekt Birka Malaise, 1944
slekt Nesoselandria Rohwer, 1910
slekt Selandria Leach, 1817
slekt Brachythops Haliday, 1839
slekt Loderus Konow, 1890
slekt Dolerus Jurine, 1807
delgruppe Tenthredininae
slekt Perineura Hartig, 1837
slekt Aglaostigma Kirby, 1882
slekt Ussurinus Malaise, 1931
slekt Tenthredopsis A. Costa, 1859
slekt Eurogaster Zirngiebl, 1953
slekt Rhogogaster Konow, 1884
slekt Tenthredo Linnaeus, 1758
slekt Ischyroceraea Kiaer, 1898
slekt Pachyprotasis Hartig, 1837
slekt Macrophya Dahlbom, 1835
slekt Siobla Cameron, 1877
delgruppe Allantinae
slekt Eriocampa Hartig, 1837
slekt Athalia Leach, 1817
slekt Monostegia O. Costa, 1859
slekt Monosoma MacGillivray, 1908
slekt Empria Lepeletier, 1828
slekt Ametastegia A. Costa, 1882
slekt Taxonus Hartig, 1837
slekt Allantus Panzer, 1801
slekt Apethymus Benson, 1939
delgruppe Blennocampinae
slekt Hoplocampoides Enslin, 1913
slekt Tomostethus Konow, 1886
slekt Phymatocera Dahlbom, 1835
slekt Paracharactus MacGillivray, 1908
slekt Rhadinoceraea Konow, 1886
slekt Monophadnus Hartig, 1837
slekt Stethomostus Benson, 1939
slekt Eutomostethus Enslin, 1914
slekt Blennocampa Hartig, 1837
slekt Ardis Konow, 1886
slekt Monardis Benson, 1952
slekt Cladardis Benson, 1952
slekt Periclista Konow, 1886
slekt Monophadnoides Ashmead, 1898
slekt Claremontia Rohwer, 1909
slekt Halidamia Benson, 1939
delgruppe Heterarthrinae
slekt Endelomyia Ashmead, 1898
slekt Caliroa O. Costa, 1859
slekt Rocalia Takeuchi, 1952
slekt Heterarthrus Stephens, 1835
slekt Parna Benson, 1936
slekt Metallus Forbes, 1885
slekt Scolioneura Konow, 1890
slekt Messa Leach, 1817
slekt Profenusa MacGillivray, 1914
slekt Fenusa Leach, 11817
slekt Fenella Westwood, 1840
delgruppe Nematinae
slekt Pseudodineura Konow, 1885
slekt Endophytus Hering, 1934
slekt Claudius Illiger, 1807
slekt Priophorus Dahlbom, 1835
slekt Trichiocampus Hartig, 1837
slekt plommevepser (Hoplocampa Hartig, 1837 )
slekt Mesoneura Hartig, 1837
slekt Platycampus Schiødte, 1839
slekt Anoplonyx Marlatt, 1896
slekt Dineura Dahlbom, 1835
slekt Hemichroa Stephens, 1835
slekt Nematinus Rohwer, 1911
slekt Stauronematus Benson, 1953
slekt Micronematus Konow, 1890
slekt Pristiphora Latreille, 1810
slekt Sharliphora Wong, 1969
slekt Pikonema Ross, 1937
slekt Pachynematus Konow, 1890
slekt Eitelius Kontuniemi, 1966
slekt Croesus Leach, 1817
slekt Nematus Panzer, 1801
slekt Amauronematus Konow, 1890
slekt Decanematus Malaise, 1931
slekt Pontopristia Malaise, 1921
slekt Euura Newman, 1837
slekt Pontania Costa, 1859
slekt Eupontania Zinovjev, 1985
delgruppe Susaninae


== Referanser ==


== Kilder ==
Sømme, Laurits 2001. Insekter. (Original: McGavin, George C. 2000. Insects, spiders and other terrestical arthropods.) N. W. Damm & Søn AS. ISBN 82-512-0601-4
Ottesen, P.S. (red.) 1993 Norske Insektfamilier og deres artsantall. NINA utredning 055, 40 sider.
Bladvepser – www.nic.funet.fi/


== Eksterne lenker ==
(en) Bladvepser i Encyclopedia of Life 
(en) Bladvepser i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Bladvepser hos Artsdatabanken 
(sv) Bladvepser hos Dyntaxa 
(en) Bladvepser hos Fauna Europaea 
(en) Bladvepser hos Fossilworks 
(en) Bladvepser hos ITIS 
(en) Bladvepser hos NCBI 
(en) Kategori:Tenthredinidae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Tenthredinidae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bladvepser – www.nic.funet.fi/
Norges veps, maur, humler og bier – foreløpig bare om maur.
Norsk Entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.