jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Utrechtsk-alblasserwaardsk

Utrechtsk-alblasserwaardsk er en gruppe nederlandske dialekter som er sterkt preget av den hollandske. De tales i de største delene av provinsen Utrecht, i den sørøstligste delen av Zuid-Holland og i en liten del av Gelderland - avhengig av hvordan området defineres. Delen som faller i Gelderland og ellers øst for raet Utrechtse Heuvelrug regnes som regel som en egen gruppe, eemlandsk, på grunn av at de har flere fellestrekk med dialektene lengre øst.
Gruppens øvrige dialekter har en sterk tilhørighet til dialektene lengre vest, og regnes av og til som hollandske. Viktige forskjeller mellom dialektene i denne gruppen og standardnederlandsk er forandringene fra aa til ao (ôô), a til â, uttalen av g og utelatelsen av -t etter ch, f, g, k, p og s (såkalt t-utelatelse). Fra øst til vest finner en tydelig overgang sted til den hollandske dialekten sted, ved at disse kjennetegnene forekommer mindre ofte, det vil si at alblasserwaardsk er nærere standardnederlandsk enn by-utrechtsk.
Bortsett fra relasjonen til (sør)hollandsk og eemlandsk har utrechtsk-alblasserwaardsk også ook et dialektkontinuum med brabantsk og sørgeldersk. En vanlig grense er isoglossen mellom gij og jij. I dette tilfellet trekkes grensen mellom utrechtsk og sørgeldersk tvers over Betuwe og plasseres culemborgsk i den utrechtske gruppen mens tielsk faller under sørgeldersk.
Det er ikke mye litteratur på denne dialekten, men byutrechtsk brukes blant annet i revyer av artister som Rijk de Gooyer og Tineke Schouten. Dialekten brukes nå av rundt 330 000.
Aubrey de Vere, 20. jarl av Oxford

Aubrey de Vere, 20. jarl av Oxford (født 1627, død 1703) var sønn og arving av Robert de Vere, 19. jarl av Oxford. Han arvet jarledømmet fra sin far da denne døde i 1632. Aubrey vokste opp i Nederland, hvor hans far hadde vært en profesjonell offiser. Han vendte senere tilbake til England, men som rojalist under Protektoratet til Oliver Cromwell havnet han flere ganger i fangenskap i Tower of London. Da monarkiet ble gjeninnført i 1660 ble han rikt belønnet for sin lojalitet av  Karl II. Senere valgte han igjen riktig side da han støttet Vilhelm III mot Jakob II den ærerike revolusjon i 1688. Da han døde i 1703 hadde han ingen legitime sønner. Aubrey ble derfor den siste i de Vere familien som bar tittelen jarl av Oxford, i en rekke som strakk seg tilbake til 1141.


== Referanser ==


== Kilder ==
Powicke, F. Maurice og E. B. Fryde Handbook of British Chronology (London: Royal Historical Society, 1961, 2. utg.), s. 434.
Westerkwartiersk

Westerkwartiersk (Westerkwartaars eller Westerkertaaiers) er en nederlandsk dialekt som hører hjemme i dialektgruppen groningsk. Denne dialekten brukes i Groningens Westerkwartier og er blant dialektene i denne gruppen den som ligger nærmest vestfrisisk.
Som vestfrisisk har ikke dialekten verb med refleksive pronomen som for eksempe «zich wassen» (vaske seg, nederlandsk). På westerkwartiers sier man «hom wassen», mens man i resten av provinsen sier «zuch wassen» eller «zok wassen». Videre er ordet som brukes for «in» (norsk: inn/i) i dette området blitt til «ien» som uttales som det vestfrisiske «yn». Området Westerkwartier er overgangssonen mellom groningsk og vestfrisisk, og andre innbyggere i Groningen kaller områdets beboere og for «Overdaips», et navn som relaterer til at Westerkwartier ligger på den andre siden av elven Reitdiep.
På en del kart over språkområder angis området der westerkwartiersk brukes som kollumerlandsk. Årsaken til dette er at dialekten bortsett fra i Westerkwartier/Groningen, også er i bruk i kommunen Kollumerland en Nieuwkruisland i Friesland. Dialekten forveksles også med kollumerpompstersk, som tales i Kollumerpomp men likevel regnes som en egen dialekt.


== Eksterne lenker ==
Mien Westerkwartier, stiftelse for språk og kultur (westerkwartiersk)
Achterhoeksk

Achterhoeksk er et nedersaksisk regiospråk som brukes i østlige deler av Nederland, nærmere bestemt i Achterhoek i Gelderland, øst for elven IJssel. Det er mange variasjoner i dette regionspråket, i nord og øst ligner det sterkt på twentsk eller sallandsk. Dialektene vest i området regnes også til øst-veluwsk En offisiell staving er ikke fastlagt, men det skrives likevel stort sett på samme måte over alt. Ordene som er gjengitt i denne artikkelen er skrevet fonetisk. 


== Grammatikk ==
Verb bøyes annerledes enn på nederlandsk, flertallsformen er alltid den samme som annen person entall (verbet gå):


=== Umlaut ===
Et annet kjennetegn er at ord får umlaut ved flertall og diminutiv (kan sammenlignes med tysk):

hond – höndjen – hönde
hand – hendjen – hende
moes – muusken – muuze
man – menneken – mansleuAv og til forekommer også 3./4. kasus: 

1. kasus (tema) 'De man / de vrouwe steet veur 't huus' (ned.: De man/de vrouw staat voor het huis; no.: Mannen/kvinnen står foran huset)
3. og 4. 'Den breef is veur d'n man / de vrouwe' (ned.: Die brief is voor de man / de vrouw; no.: Brevet er til mannen/kvinnen)


== Fader vår ==
Skrevet som det ville bli uttalt i Winterswijk (Winterswiek).


== Referanser ==
Anoia (comarca)

Anoia er et comarca i provinsen Barcelona den spanske autonome regionen Catalonia. Anoia har 93 529 innbyggere (2001) og et areal på 866,6 km². Hovedstaden er Igualada.
Fectio

Castellum Fectio(ne), dagens Vechten i den nederlandske provinsen Utrecht, var en romersk festning (castellum) ved Limes Germanicus, Romerrikets nordgrense. Festningen var en del av en linje av militærleirer (castras) og vakttårn ved skillet mellom elvene Rhinen og Vecht.
Festningen befant seg vest for Fortet ved Vechten som var en del av den nye hollandske vannlinjen. Det nye fortet, ble  i det 19. århundre bygget der leiren (vicus) som hørte til festningen hadde ligget.
I 1867 ble en votivsten fra romertiden funnet, denne var viet til gudinnen Viradectis. Budskapet lyder:

Deae Viradecdi cives Tungri et nautae qui Fectione consistent votum solverunt libentus merito
Oversatt: 
Til gudinnen Viradectis har cives og skippere fra Atuatuca Tungrorum, som er bosatt i Vechten holdt sitt løfte, gjerne med en grunn.
En minnesten er reist ved en av adgangsveiene til Fortet ved Vechten.


== Eksterne lenker ==
Collectie Utrecht: Castellum Fectio: het oudste Romeinse legerkamp in Utrecht Omtale og bilder av funn gjort (nederlandsk)
L.A. van der Tuuk (1997), Een kampdorp bij het fort Fectio, blz. 14- 16, Oud- Utrecht jan/ feb 1997, ISSN 1380-7137 (nederlandsk)
Accelerate

Accelerate er et musikkalbum av den amerikanske musikkgruppa R.E.M. som ble utgitt i 2008. Arbeidet med albumet begynte tidlig i 2007. Bandet startet innspillingen sammen med produsent Jacknife Lee i Vancouver og Dublin, der de spilte fem kvelder mellom 30. juni og 5. juli i Olympia Theatre, som en del av en «øvelse til arbeidet».
Albumet debuterte som nummer to på Billboard-listene, og ble det åttende albumet til bandet som toppet de britiske albumlistene. Musikkanmelderen i Rolling Stone, David Fricke, regnet Accelerate for å være en forbedring etter de andre albumene som hadde kommet etter at Berry hadde sluttet. Han kalte det «en av de beste platene R.E.M. noen gang har laget.»


== Sporliste ==
Alle tekstene og melodiene er ved Peter Buck, Mike Mills og Michael Stipe.

«Living Well Is the Best Revenge» – 3:11
«Man-Sized Wreath» – 2:32
«Supernatural Superserious» – 3:23
«Hollow Man» – 2:39
«Houston» – 2:05
«Accelerate» – 3:33
«Until the Day Is Done» – 4:08
«Mr. Richards» – 3:46
«Sing for the Submarine» – 4:50
«Horse to Water» – 2:18
«I'm Gonna DJ» – 2:07


== Referanser ==

Buckley, David: R.E.M.: Fiction: An Alternative Biography (Virgin, 2002)


== Eksterne lenker ==
(en) Accelerate på Discogs 
(en) Accelerate på MusicBrainz
Hvanneyri

Hvanneyri er et tett- og kirkested i kommunen Borgarbyggð på vest-Island. Største arbeidssted er Landbúnaðarháskóli Íslands (Den islandske landbrukshøyskolen). Innbyggeretallet ligger rundt 300 innbyggere, men det fordobler ved skolestart hvert år. 
Egill Skallagrímsson gav Hvanneyri og dens omkrets til husmannen sin. I 1889 ble jordbruksskole etablert på stedet og har holdt til der siden.
Stedet har et rikt fugleliv og er blant annet hjemsted for tundragåsa, vår og høst, men den er fredet på Island.


== Referanser ==
Stamsild

Stamsild (Alosa fallax) er en anadrom sildefisk som lever ved kysten av Europa til Nord-Afrika. I Norge blir arten noen ganger fanget langs kysten nord til Bergen, men den er ikke videre vanlig.


== Kjennetegn ==
Stamsild er en stor sildefisk med sølvblanke sider og lange, tynne skjell som sitter løst og danner en rad tagger under buken. På sidene har fisken fra seks til åtte mørke flekker. Den kan lett forveksles med maisild, men har færre gjellestaver; vanligvis 40-60 på første gjellebue mot maisilden sine 90-120. Den er også noe mindre; vanlig lengde er 50-60 cm. Maksimalvekten ligger på 1,5 kg.


== Levesett ==
Stamsild lever pelagisk i salt- og brakkvann ned til 300 meters dybde. De lever i stim, og spiser som regel planktoniske krepsdyr og fiskeyngel. Om våren går stamsilden opp i elver for å gyte, vanligvis rundt midnatt over sand- eller grusbunn. Siden de voksne individene er dårlig tilpasset ferskvann, går de sjelden særlig langt opp i gyteelven – noen ganger foregår gytingen helt nede i brakkvannsområdet. Mange av de voksne dør likevel kort etter at gytesesongen er slutt.
Yngelen klekker etter tre dager til en knapp uke. Etter få måneder vandrer de ut i elveoset, og er da 6-8 cm lange. Vinteren året etter vandrer de ut i havet.


== Kilder ==
Jonsson, Bror: «Sildefisker» i Norges dyr – Fiskene 1, Cappelen 1992
(en) Alosa fallax (Lacepède, 1803) Twaite shad - FishBase


== Eksterne lenker ==
(en) Stamsild – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Stamsild i Encyclopedia of Life 
(en) Stamsild i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stamsild hos Artsdatabanken 
(sv) Stamsild hos Dyntaxa 
(en) Stamsild hos Fauna Europaea 
(en) Stamsild hos FishBase 
(en) Stamsild hos ITIS 
(en) Stamsild hos NCBI 
(en) Kategori:Alosa fallax – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Alosa fallax – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Utrechtse Vecht

Utrechtse Vecht er en ca. 40 km lang nederlandsk elv som renner gjennom provinsene Utrecht og Noord-Holland. Den har sin opprinnelse fra Kromme Rijn via Stadsbuitengracht (vollgraven) ved Weerdsluis i byen Utrecht og munner ut i IJsselmeer ved Muiden i Noord-Holland. Underveis til IJsselmeer passerer den stedene Zuilen, Maarssen, Nijenrode, Breukelen, Nieuwersleuis, Loenen (alle i kommunen Stichtse Vecht fra 2011), og Weesp.


== Historie ==
Elven ble til rundt 600 f.Kr. og munnet da ut i Ur-IJ. I Romerrikets tid var den kjent som Fectio, og takket den av fra Oude Rijn ved den romerske festningen kalt Fectio. 
I middelalderen var Vecht en viktig rute for skipsfarten mellom Zuiderzee, som var porten til Nord-Europa og Rhinen som var porten blant annet til dagens Tyskland. I Dorestad, og i senere tid byen Utrecht, blomstret økonomien takket være denne forbindelsesruten.
Langs elven ble det bygget flere kasteller på strategiske plasser, blant disse finnes fremdeles Kasteel Nijenrode og Muiderslott. Vecht var også i nyere tid en del av nederlands forsvar, mange av fortene i Den hollandske vannlinjen er plassert på strategiske punkter.
I det 17. århundre, Nederlands Gouden Eeuw, ble landsteder (ned.: buitenplaats eller buiten) bygget for rike handelsmenn fra Amsterdam. Mange av disse ble solgt og revet under den økonomiske katastrofen som fant sted i begynnelsen av det 19. århundre, men noen få, som Gunterstein i Breukelen og Goudestein i Maarssen finnes fremdeles. 


=== Strømretning ===
Vecht er en av de få elvene der vannet av og til (delvis) renner motstrøms. Dette skjer fordi IJsselmeers vannstand er mye høyere enn Vechts ved slusen i Muiden. Bare ved meget store regnmengder strømmer elvevannet på vanlig vis til munningen.
Ved Nigtevecht slippes renset kloakkvann fra fire renseanlegg langs elven ut i Amsterdam-Rijnkanalen. Vannet som kommer fra Muiden, sørger her for det mottrykket som er nødvendig for å få dette til. 
Den kommersielle skipsfarten bruker ikke lengre Vecht, men Amsterdam-Rijnkanalen som grovt sett er gravet parallelt med elven.
Ved Nigtevecht krysser Vecht Amsterdam-Rijnkanalen og via Smal Weesp, en naturlig elv som renner gjennom Weesp, og denne kanalen er Vecht forbundet med elven Gein. Vecht er dessuten forbundet med Hilversums Kanaal med en sluse ved Nederhorst den Berg.
Erik Heiberg

Erik Oscar Heiberg (født 24. januar 1916 i Oslo, død 30. desember 1996 i Oslo) var en norsk forretningsmann og seiler som deltok i De olympiske leker 1952 i Helsingfors.
Etter ett år ved Treiders handelsskole jobbet han ved Borregaard i Sarpsborg, før han tok post ved engelske firma. Etter to år ved en handelshøgskole i tyske Köln studerte han ved Norges Handelshøyskole i Bergen med eksamen avlagt 1940.  Han var også en tid eier og daglig leder i Teknisk forlag.  I 1971 var han redaktør for Idrettens leksikon på nevnte forlag.
Heiberg vant en olympisk sølvmedalje i seiling under OL 1952 i Helsingfors. Han var med på den norske båten «Elisabeth X» som kom på andreplass i 6-metersklassen bak den amerikanske båten «Llanoria». Seilingene ble avviklet i perioden 20. til 23. juli 1952. Mannskapet på «Elisabeth X» besto av Finn Ferner, Erik Heiberg, Tor Arneberg, Johan Ferner og Carl Mortensen.


== OL-medaljer ==
1952  Helsingfors –  Sølv i seiling, 6-metersklassen (Norge)


== Familie ==
Han var av slekten Heiberg, sønn av Oscar Heiberg (1882–1938) og Agnes (May) Meier (1892–1988). Faren var fra 1920-tallet eier av Strand gård i Lyngdal i Flesberg som farfaren Axel Heiberg hadde ervervet.  Erik ble først gift med Ruth Olsen (1926–1967) og i 1971 med Randi Thidemansen, f. Mourud (1936–2014). Broren Gert Didrik (født 1912) ble den som tok over på slutten av 1950-tallet.  I 1962 overtok Erik eiendommen Søre Vatnebryn i Flesberg, mest til fritidsbruk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Erik Heiberg – Olympedia 
(en) Erik Heiberg – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Bages

Bages er et comarca i Catalonia, hvis hovedstad er Manresa. 
Det grenser i nord til Berguedà, i øst til Conca de Barberà og Baix Camp, i sør til Vallès Occidental og Baix Llobregat, og i vest til Anoia og Solsonès.
Bages har 181 346 innbyggere og et areal på 1 295,08 km². 


== Kommuner ==
Bages er delt inn i følgende 35 kommuner (municipis):

Aguilar de Segarra (235 innbyggere)
Artés (4 949)
Avinyó (2 067)
Balsareny (3 277)
Calders (810)
Callús (1 477)
Cardona (5 232)
Castellbell i el Vilar (3 307)
Castellfollit del Boix (403)
Castellgalí (1 282)
Castellnou de Bages (791)
L'Estany (393)
Fonollosa (1 208)
Gaià (157)
Manresa (73 140)
Marganell (275)
Moià (5 142)
Monistrol de Calders (665)
Monistrol de Montserrat (2 723)
Mura (220)
Navarcles (5 638)
Navàs (5 731)
El Pont de Vilomara i Rocafort (3 154)
Rajadell (451)
Sallent (7 088)
Sant Feliu Sasserra (638)
Sant Fruitós de Bages (6 839)
Sant Joan de Vilatorrada (10 064)
Sant Mateu de Bages (665)
Sant Salvador de Guardiola (2 753)
Sant Vicenç de Castellet (7 737)
Santa Maria d'Oló (1 044)
Santpedor (6 037)
Súria (6 202)
Talamanca (117)


== Eksterne lenker ==
Consell Comarcal del Bages
Berguedà

Berguedà er et comarca i Catalonia, hvis hovedstad er Berga. 
Det grenser i nord til Baixa Cerdanya, i øst til Ripollès og Osona, i sør til Bages, og i vest til Solsonès og Alt Urgell.
Berguedà har 41 488 innbyggere og et areal på 1 184,89 km². 


== Kommuner ==

Berguedà er delt inn i følgende 31 kommuner (municipis):

Avià (2 108 innbyggere)
Bagà (2 248)
Berga (16 596)
Borredà (571)
Capolat (81)
Casserres (1 599)
Castell de l'Areny (76)
Castellar de n'Hug (221)
Castellar del Riu (143)
Cercs (1 331)
L'Espunyola (260)
Fígols (49)
Gironella (4 844)
Gisclareny (34)
Gósol (223)
Guardiola de Berguedà (948)
Montclar (119)
Montmajor (478)
La Nou de Berguedà (149)
Olvan (893)
La Pobla de Lillet (1 322)
Puig-reig (4 238)
La Quar (61)
Sagàs (135)
Saldes (336)
Sant Jaume de Frontanyà (30)
Sant Julià de Cerdanyola (255)
Santa Maria de Merlès (151)
Vallcebre (269)
Vilada (519)
Viver i Serrateix (192)


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Berguedà – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Consell Comarcal del Berguedà
Garraf

Garraf er et comarca i provinsen Barcelona i Catalonia, hvis hovedstad er Vilanova i la Geltrú. 
Det grenser i nord til Alt Penedès, i øst til Baix Llobregat, i sør til Middelhavet, og i vest til Baix Penedès.
Garraf har 133 117 innbyggere og et areal på 184,10 km². 


== Kommuner ==
Garraf er delt inn i følgende 6 kommuner (municipis):

Canyelles (3 783 innbyggere)
Cubelles (12 773)
Olivella (2 842)
Sant Pere de Ribes (27 509)
Sitges (26 225)
Vilanova i la Geltrú (63 196)


== Eksterne lenker ==
Consell Comarcal del Garraf
Maresme

Maresme er et comarca i provinsen Barcelona i Catalonia, hvis hovedstad er Mataró. 
Det grenser i nord til La Selva, i øst til Middelhavet, i sør til Barcelonès, og i vest til Vallès Oriental.
Maresme har 414 081 innbyggere og et areal på 398,91 km². 


== Kommuner ==
Maresme er delt inn i følgende 30 kommuner (municipis):

Alella (8 998 innbyggere)
Arenys de Mar (14 164)
Arenys de Munt (7 807)
Argentona (11 402)
Cabrera de Mar (4 269)
Cabrils (6 698)
Caldes d'Estrac (2 672)
Calella (18 034)
Canet de Mar (13 181)
Dosrius (4 658)
Malgrat de Mar (17 822)
El Masnou (21 935)
Mataró (119 035)
Montgat (9 778)
Òrrius (487)
Palafolls (8 061)
Pineda de Mar (25 568)
Premià de Dalt (9 788)
Premià de Mar (27 590)
Sant Andreu de Llavaneres (9 745)
Sant Cebrià de Vallalta (3 075)
Sant Iscle de Vallalta (1 193)
Sant Pol de Mar (4 904)
Sant Vicenç de Montalt (5 267)
Santa Susanna (3 019)
Teià (5 969)
Tiana (7 417)
Tordera (14 017)
Vilassar de Dalt (8 476)
Vilassar de Mar (19 052)


== Eksterne lenker ==
Consell Comarcal del Maresme
Tor Arneberg

Tor Birger Arneberg (født 4. september 1928 i Oslo, død 23. september 2015 i Pinellas County) var en norsk seiler som deltok i De olympiske leker 1952 i Helsingfors.
Arneberg vant en olympisk sølvmedalje i seiling under OL 1952 i Helsingfors. Han var med på den norske båten «Elisabeth X» som kom på andreplass i 6-metersklassen bak den amerikanske båten «Llanoria». Seilingene ble avviklet i perioden 20. til 23. juli 1952. Mannskapet på «Elisabeth X» besto av Finn Ferner, Erik Heiberg, Tor Arneberg, Johan Ferner og Carl Mortensen.


== OL-medaljer ==
1952  Helsingfors –  Sølv i seiling, 6-metersklassen (Norge)


== Eksterne lenker ==
(en) Tor Arneberg – Olympedia 
(en) Tor Arneberg – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Osona (comarca)

Osona er et comarca i Catalonia, hvis hovedstad er Vic. 
Det grenser i nord til Ripollès, Garrotxa og Berguedà, i øst til La Selva, i sør til Vallès Oriental, og i vest til Bages.
Osona har 147 138 innbyggere og et areal på 1260,12 km². 


== Kommuner ==
Osona er delt inn i følgende 51 kommuner (municipis):

Alpens (288 innbyggere)
Balenyà (3 421)
El Brull (202)
Calldetenes (2 183)
Centelles (6 493)
Collsuspina (306)
Espinelves (193)
Folgueroles (1 905)
Gurb (2 189)
Lluçà (249)
Malla (258)
Manlleu (19 488)
Les Masies de Roda (719)
Les Masies de Voltregà (3 067)
Montesquiu (858)
Muntanyola (427)
Olost (1 193)
Orís (278)
Oristà (601)
Perafita (378)
Prats de Lluçanès (2 691)
Roda de Ter (5 450)
Rupit i Pruit (345)
Sant Agustí de Lluçanès (111)
Sant Bartomeu del Grau (1 032)
Sant Boi de Lluçanès (569)
Sant Hipòlit de Voltregà (3 222)
Sant Julià de Vilatorta (2 729)
Sant Martí d'Albars (116)
Sant Martí de Centelles (898)
Sant Pere de Torelló (2 265)
Sant Quirze de Besora (2 007)
Sant Sadurní d'Osormort (82)
Sant Vicenç de Torelló (1 927)
Santa Cecília de Voltregà (206)
Santa Eugènia de Berga (2 046)
Santa Eulàlia de Riuprimer (885)
Santa Maria de Besora (187)
Santa Maria de Corcó (2 200)
Seva (2 956)
Sobremunt (92)
Sora (213)
Taradell (5 613)
Tavèrnoles (301)
Tavertet (151)
Tona (7 030)
Torelló (13 008)
Vic (37 825)
Vidrà (172)
Viladrau (982)
Vilanova de Sau (330)


== Eksterne lenker ==
Consell Comarcal d'Osona
Vallès Occidental

Vallès Occidental er et comarca i provinsen Barcelona den spanske autonome regionen Catalonia. Vallès Occidental har 715 181 innbyggere (2002) og et areal på 585,2 km². Comarcaet har to hovedsteder: Sabadell og Terrassa.
Vallès Oriental

Vallès Oriental er et comarca i provinsen Barcelona den spanske autonome regionen Catalonia. Vallès Oriental har 321 431 innbyggere (2001) og et areal på 851,9 km². Hovedstaden er Granollers.
Bergvik kjøpesenter

Bergvik kjøpesenter er et kjøpesenter i Karlstad, Sverige. Bergvik ble grunnlagt 22. oktober 2003 og ble åpnet av Carl Philip av Sverige, men butikker fantes der før 1982. Senteret har 65 butikker. Kjøpesentret hadde en omsetning på 2,2 milliarder kroner i 2007 og 8 millioner gjester. Senteret har rundt 2300 gratis parkeringsplasser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Bergvik köpcenter (på svensk)
Carabus arcensis

Carabus arcensis er en av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere i familiegruppen løpebiller.   Systematikken følger Carabidae of the World. Arten har ofte feilaktig blitt kalt Carabus arvensis.


== Utbredelse ==
Carabus arcensis finnes i nesten hele Europa nord til polarsirkelen. Den er utbredt østover i Asia til Japan, finnes i Norge.


== Utseende ==
Carabus arcensis er mellom 16 – 20 mm lang og dermed en av de minste artene i slekten Carabus. Slekten Carabus er slekten med de «ekte jordløperne».  Beina er lange løpebein, kroppen er elegant bygd. Dekkvingene mangler lengdestrimler, men har langsgående rekker av groper eller kan være knudret (små forhøyninger).  Antennens tredje og fjerde ledd med en lang børste/børster i spissen, mens leddene ellers er bare (nakne) og helt uten fine korte tilliggende hår (krever forstørrelse for å se). 


== Levevis ==
Carabus arcensis er vanligvis nattaktiv og lever som predator på andre dyr. De voksne sees fra våren og helt til utpå høsten. De overvintrer som voksne (imago), nedgravd i et hulrom under en stein eller en rot. Arten finnes på lyngheier og andre åpne områder i Norge, lenger sør også i skog.
Larvene er mørke og opptil 30 mm lange. De lever som predatorer, skjult i øverste laget av jorden.
Den tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er radikalt forskjellige fra de voksne i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Lindroth, C.H. 1985. The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark. Fauna Entomol. Scand. 15 (1) side 1-232.
Lindroth, C.H. 1986. The Carabidae Coleoptera of Fennoscandia and Denmark. Fauna Entomol. Scand. 15 (2) side 233-497.


== Eksterne lenker ==
(en) Carabus arvensis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Carabus arvensis hos Fauna Europaea 
(en) Carabus arvensis hos NCBI 
(en) Kategori:Carabus arvensis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Carabus arcensis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Carabus arvensis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Carabus arvensis - bilde 1
Carabus arvensis - bilde 2
Carabus arvensis - bilde 3
Carabus arvensis – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
Carabus arvensis - Ground Beetles of Ireland - engelskspråklig
Carabus arvensis - Fauna Europaea - engelskspråklig
Norsk Entomologisk forening