Grunndataforvaltning

Grunndataforvaltning (engelsk: master data management) er dataforvaltning av grunndata, og består av den kombinerte mengden av aktiviteter og infrastruktur som sørger for at et mangfold av klienter kan få tilgang til ferskt oppdaterte data av felles karakter (for eksempel en produktkode), uten at de selv også må ivareta alt vedlikeholdet av disse. 
Slik sentral informasjon, som har en felles anvendelse, oppdateres konsekvent via informasjonstjenester (se tjenesteorientert arkitektur) inn til ett system/register, og dette har som rolle å være master for aktuell informasjon. Registeret tilbyr informasjonstjenester til konsumentsystemer, som kan oppdatere, publiserer og gjøre søk i registerdata. Når all oppdatering av lik informasjon konsekvent gjøres inn til en master, oppnår man at:

det valideres at oppdateringen gjøres konsekvent i henhold til samme regelverk
det tvinger seg fram behov for unik identifisering og entydige definisjoner
alle som har behov for den aktuelle informasjonen kan basere seg på at innholdet er pålitelig (eventuelt få kjennskap til hvor pålitelig dette er)
alle kilder som fanger opp endringer i data beriker hverandre med sitt bidrag til ajourholdet
hele fellesskapet kan anvende godt konsolidert og oppdatert informasjonData som inngår i en "master" kan også bli oppdatert fra andre masterkilder, slik at disse data blir bearbeidet videre i samsvar med den rollen som aktuell master ivaretar. 
Ved oppdatering fra flere kilder, vil forskjellige kilder kunne angi motstridende informasjon. Det er derfor et behov for å holde orden på hvem som er informasjonseiere og hvem som skal ha tilgang til å oppdatere hva, og det bør være mekanismer som gir informasjonseiere tilgang til å oppdatere status på den informasjonen som disse har eierskap til. Grunndataforvaltning er et av de fremste konsept for å oppnå datasikkerhet.Grunndataforvaltning innebærer ansvaret for å ivareta sporing av hvordan og hvorfra informasjon har blitt oppdatert, å holde oversikt over status på gyldigheten av informasjon og å 
historikkføre data som tidligere har blitt lagt til grunn for prosesser i virksomheten.
Registeret kan tilgjengeliggjøre data på flere måter, for eksempel:

ved å la konsumentsystemer abonnere på gitte type endringer
via publiseringstjenester
via replikering
via batchKonsumenter kan også velge å benytte data fra registeret på forskjellige måter. Av hensyn til ytelse kan man velge å lagre kopier av registerdata i konsumentsystemene, men det er kritisk at denne informasjonen aldri oppdateres andre steder enn i registeret.


== Styrt oppdatering av metadata ==
Metadata bør være gjenstand for grunndataforvaltning. Ved oppdatering av metadata er det behov for å ha en styrt prosess også ved endringer i "gyldig verdisett", for eksempel ved behov for å opprette en ny produktkode i en virksomhet. Det er også en stor jobb for en virksomhet å identifisere hvilke metadata som er mest representative i sin informasjonsarkitektur, og å oppnå konsistente og dekkende begrep. Uten at disse begrepene etableres er det vanskelig å behandle informasjon i virksomheten.


== Grunndataforvaltning og datavarehus ==
Grunndataforvaltning har stor betydning for virksomhetens datavarehus. En viktig grunn til å ha et felles vedlikehold av data, er behovet for entydige definisjoner av data som utgjør en felles referanse i virksomheten. Slike felles referanser er særlig nyttig ved analyser som forutsetter sammenstilling av et rikt spekter av øvrig informasjon som virksomheten har tilgang til. Slike felles referanser utgjør noen av de mest sentrale byggesteinene i et datavarehus.
Grunndataforvaltning innebærer å organisere intuitive relasjoner mellom de mest grunnleggende data, slik at konsumenter kan anvende og sammenstille disse mest mulig fritt.


== Referanser ==