jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Form følger funksjon

Form følger funksjon var en parole i arkitektur- og designteori i 1930-årene, og særlig i årene etter den andre verdenskrig, knyttet til funksjonalisme. 


== Historie ==

Parolen ble lansert av den amerikanske arkitekten Louis Sullivan i 1896 i artikkelen «The tall office building artistically considered». Artikkelens formulering lyder «form ever follows function». Parolen tilskrives ofte, men feilaktig, til Sullivans landsmann Horatio Greenough, en amerikansk nyklassisistisk billedhugger med interesse i arkitektur, som mer enn 50 år tidligere kom med lignende tanker. I USA var slagordet i hyppig bruk fra 1930-årene, i Europa fra slutten av 1940-årene. Etter alt å dømme var det arkitekten Arne Korsmo, som gjorde parolen kjent her i landet.


== Teorien ==
Teorien bak parolen gikk ut på at det ikke fantes estetiske problemer i seg selv. Problemene eksisterte ifølge denne tankegangen kun som en del av funksjonelle problemer: designernes oppgave var å finne den angivelig iboende funksjonelle løsningen der det funksjonelle og det estetiske fantes i en slags preetablert harmoni, dvs. der form fulgte funksjon. Man mente at parolen sammenfattet naturens eget designprinsipp siden alle naturformer angivelig var bygd på dette prinsippet.


== Designteorien ==
Designteorien, som parolen «form følger funksjon» var en slagkraftig sammenfatning av, førte bl.a. til radikal omveltning innen designpedagogikken, i det den avviste og forkastet den tradisjonelle tanken om pedagogisk verdi av forbilledlige, normative løsninger. Allerede i 1919 innførte den tyske designskolen Bauhaus denne anti-normative designpedagogikk, dog uten at selve slagordet da var kjent. Fra 1960-årene har parolen i stigende grad blitt kritisert, både som designdoktrine, som tolkning av funksjonalismen og som grunnlag for designpedagogikken. Eksplisitt avvisning av parolen stod sentralt i den ettermodernistiske funksjonalisme-kritikken som rehabiliterte forbildenes rolle i designprosessen.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Egbert, Donald Drew. 1950. «The Idea of Organic Expression and American Architecture». In Evolutionary Thought in America, edited by S. Persons. New Haven: Yale University Press. (Idehistorisk analyse)
Lambert, Susan. 1993. Form Follows Function? Design in the 20th Century. London: Victoria & Albert Museum. (Designhistorie)
Michl, Jan. 1995. «Form follows WHAT?», 1995. (Historie, tolkning, og kritikk av parolen)
Petroski, Henry, 1992. The Evolution of Useful Things: How Everyday Artifacts-From Forks and Pins to Paper Clips and Zippers-Came to be as They are. (amazon.com) Avvisning av form-følger-funksjon-ideen gjennom utallige historier om hvordan hverdagslige ting i virkelighet utviklet seg.
Price, Bruce Deitrick. 2006. «Form follows function? Actually, no».  (Kort, vittig polemikk mot parolen)
Sullivan, Louis. 1896. «The tall office building artistically considered».  (Parolens opprinnelsestekst)


== Eksterne lenker ==
Westphall, Dennis. 2009 (?) «Form Follows Function: Teaching the Interaction of Anatomy & Physiology». (Feiring av parolen i form av en kort sang)
Fotodynamisk behandling

Fotodynamisk behandling (engelsk: PDT; photodynamic therapy) er en ny form for behandling av noen typer av hudkreft (basalcellekreft og Bowens sykdom) samt av solskadet hud (aktisk keratose; AK). Slike hudforandringer har tidligere vært behandlet med kirurgi, stråling eller fryseterapi med flytende nitrogen.
Den fotodynamiske behandlingen består i at et legemiddel, en krem, smøres på området der det er hudkreft eller celleforandringer. Huden dekkes deretter med plaster. Raskt voksende kreftceller tar opp det aktive virkestoffet i kremen. Stoffet gjør cellene følsomme for vanlig rødt lys. De normale cellene tar ikke opp virkestoffet og påvirkes heller ikke.
Etter ca. tre timer belyses hvert hudområde i om lag 10 minutter. Da starter en fotodynamisk prosess i kreftcellene. De dør, mens de friske hudcellene forblir uberørt. Etter behandlingen dannes en sårskorpe som faller av i løpet av 1-2 uker. Når huden er leget, har friske celler erstattet kreftcellene.
Det britiske «National Institute for Health and Clinical Excellence» (NICE) har konstatert at fotodynamisk behandling er like sikkert og effektivt som frysing og kirurgi, men gir bedre kosmetiske resultat.
Filmfestivalen i Cannes 1946

Cannes Film Festival i 1946 varte fra 20. september og til 5. oktober. Det var første gangen den ble arrangert. 


== Jury ==


== Filmer i konkurransen ==


== Vinnere ==


== Eksterne lenker ==
1946 Cannes Film Festival
Cannes Film Festival 1946 at IMDB
Enkhuizen

Enkhuizen (vestfrisisk: Inghúze) er en kommune og en by i Nederland, i provinsen Noord-Holland og i regionen Vestfrisland.
Med sin beliggenhet ved Zuiderzee, med Nordsjøen utenfor, utviklet Enkhuizen seg til en viktig havneby i middelalderen. Stedet fikk bystatus i 1355. På 1600-tallet var Enkhuizen en av de viktigste havnebyene i Nederland. Blant annet benyttet Ostindisk kompani havnen i Enkuizen som utgangspunkt for oversjøisk handel med Østen. Hoorn og Amsterdam var andre viktige  byer for oversjøisk handel. Enkhuizen mistet sin posisjon som havneby. Det var mange ulike årsaker som førte til dette. Den viktigste var at havna ble grunnere.

Enkhuizen har stadig et levende havnemiljø, og byen har en av de største marinaer for lystbåter i Nederland. I dag er det ferskvann i byens havn.  
Zuiderzeemuseum ligger i Enkhuisen, og er et friluftsmuseum som viser hvordan livet var i landsbyene omkring Zuiderzee for ett eller to århundrer siden. 
Flere frø-firmaer holder til i Enkhuizen, og byen har også en plastfabrikk. Turisme er en av de viktigste næringsveiene, og en grunn er at store deler av den opprinnelige bysenteret er bevart. To kirker fra 1400-tallet er bevart sammen med store deler av bymurene fra 1600-tallet, sammen med byportene og tårnene. Også rådhuset fra 1600-tallet er bevart. 
Kartografen Lucas Janszoon Waghenaer var født i Enkhuizen.


== Tettsteder ==
Enkhuizen kommune har følgende byer og tettsteder: Enkhuizen, Oosterdijk, Westeinde.


== Offentlig kommunikasjon ==
Enkhuizen har jernbaneforbindelse direkte til Hoorn og Amsterdam. Togreisen tar omtrent en og en halv time. 
I sommersesongen er det ferge som tar persontrafikk og syklister mellom Enkhuizen og Stavoren, Medemblik og Urk.


== Bilder ==

		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(nl) Offisielt nettsted 
(en) Enkhuizen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Enkhuizen – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Battle for the Sun

Battle for the Sun er Placebo sitt sjette studioalbum og Steve Forrest sitt første album med bandet. Albumet ble utgitt 3. juni 2009 i Japan, med påfølgende slipp senere i juni ellers i verden.

Placebo ekspriminterer med nye instrumenter som saksofon, trompet og springtime.
Bandet har også hentet inspirasjon fra band som PJ Harvey og My Bloody Valentine.


== Sporliste ==
«Kitty Litter»
«Ashtray Heart»
«Battle for the Sun»
«For What It's Worth»
«Devil in the Details»
«Bright Lights»
«Speak in Tongues»
«The Never-Ending Why»
«Julien»
«Happy You're Gone»
«Breathe Underwater»
«Come Undone»
«Kings of Medicine»


== Eksterne lenker ==
(en) Battle for the Sun på Discogs 
(en) Battle for the Sun på MusicBrainz 
(en) Battle for the Sun på Spotify 
(en) Battle for the Sun på Spotify 
(en) Battle for the Sun på AllMusic
Tor Bjørklund

Tor Bjørklund (født 1947) er en norsk professor i statsvitenskap. Han har befattet seg med områder som komparativ politikk, folkeavstemninger, lokalvalg og valgdeltakelse. Han var ansatt ved Universitetet i Oslo i en årrekke og har utgitt flere bøker innen sitt område.
Bjørklund ble cand.polit. ved UiO i 1974 og tok en doktorgrad i 1999 med avhandlingen Periferi mot sentrum. Fra 1975 til 1992 var han tilknyttet Institutt for samfunnsforskning som vitenskapelig assistent, forskningsstipendiat og forsker samt redaktør av Tidsskrift for samfunnsforskning. I 1997 ble han ansatt som førsteamanuensis ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet (UiO) og fra 2002 som professor i komparativ politikk.


== Bibliografi ==


=== Bøker ===
Lokalvalg og lokalt folkestyre, (Gyldendal Akademisk) (2005)
Hundre år med folkeavstemninger – Norge og Norden 1905-2005, (Universitetsforlaget) (2005)
Et lokalvalg i perspektiv – Valget i 1995 i lys av sosiale og politiske endringer, (Tano/Aschehoug) (1999)
Mot strømmen - kampen mot EF 1961-1972, (Universitetsforlaget) (1982)


=== Bok- og tidsskriftartikler ===
Norsk populisme fra Ottar Brox til Carl I. Hagen, (2004)
The political representation of immigrants in Oslo and Copenhagen, (2003)
The Steadily Declining Voter Turnout in Norwegian Local Elections, 1963–1999, (2002)
Innvandrernes deltakelse i lokalvalg, (2002)
Valgdeltakelsen ved lokalvalg i Norge og Danmark – forskjeller og likheter, (2002)
Den stadig synkende deltakelsen ved lokalvalg – noen årsaker og konsekvenser, (2002)
Velferdsstat og valenspolitikk, (2002)
Arbeidsledighetens politiske konsekvenser: Ansvarliggjøring eller protest?, (2002)
Det første stortingsvalget i det 21. århundre, (2001)
Hvor godt egnet er 'skillelinjemodellen' til å forklare norske velgeres partivalg i tidsrommet 1945-1997?, (2001)
Fallende valgdeltakelse, (2000)


=== Rapporter ===
Innvandrere og lokalvalget 1999 (2001)
Lokalvalget i 1999 (2000)
Periferi mot sentrum (1999)
Valgdeltakelse og partistemmegivning blant utenlandske statsborgere ved kommunevalgene fra 1987 til 1995 (1996)
Erik Rinde og institutt for samfunnsforskning (1994)
Nedgangen i kvinneandelen (1994)
Referendums in Norway (1992)
Barriere mot kvinners deltakelse i lokalpolitikken (1987)


=== Avisartikler ===
Innvandrerne er ikke avmektige (sammen med Høyre-politiker Aamir J. Sheikh) (Dagbladet, 2004)
Det pregløse Arbeiderpartiet (sammen med statsviter Ottar Hellevik) (Dagbladet, 2002)
Et dansk og et norsk valg (Dagbladet, 2001)
Fenomenet Frp? (Dagbladet, 2000)
Arbeiderpartiets dilemmaer (Dagbladet, 1997)
«Den danske syke» kan gi god politikk (Dagbladet, 1997)


== Referanser ==
Teena Booth

Teena Booth er en amerikansk journalist og forfatter av både bøker og manus. Hun har også vært redaktør i forskjellige fagtidsskrifter. Hun har undervist i skriveteknikk for ungdom, jobbet i ungdomsforretninger, og var med på å grunnlegge California Big Brothers / Big Sisters foreningen. Hun har også tjenestegjort i luftforsvaret og kystvakten.
Teena Booth vokste opp i Los Angeles. Nå bor hun i Phoenix sammen med mann og tre barn. Forandringen er hennes første roman.


== Bibliografi ==


=== Bøker ===
2002 Falling from Fire


=== Manus ===
2008 Sex and Lies in Sin City: The Ted Binion Scandal (manus)
2008 Fab Five: The Texas Cheerleader Scandal (manus)
2006 A Little Thing Called Murder (manus)


== Eksterne lenker ==
(en) Teena Booth på Internet Movie Database 
(en) Teena Booth hos The Movie Database 
Teena Booth hos amazon.com
Agavetredreper

Agavetredreper (Comadia redtenbacheri) er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Mexico.


== Utseende ==
Sommerfuglen er temmelig ensfarget gulbrun.


== Levevis ==
Arten har larver som utvikler seg i kjernen av agaver (Agavaceae).


== Spiselige larver ==
Tredrepernes larver er store og fete, og selv om de gjerne skiller ut forskjellige sterkt luktende stoffer, er en del av dem ganske velsmakende om de er riktig tilberedt, og de har blitt spist i flere forskjellige deler av verden. Spesielt kjent er denne arten, som ofte er kjent som agave red worm.  Den lever i agaver som blir brukt ved produksjon av brennevinet mescal i Mexico. Larvene samles inn når man høster agavene, og kan serveres ristede, eller man kan legge dem opp i flaskene som snacks ved siden av brennevinet.


== Utbredelse ==
Den finnes i Mexico og det sørlige USA.


== Eksterne lenker ==
(en) agavetredreper i Global Biodiversity Information Facility 
(en) agavetredreper hos NCBI 
Comadia redtenbacheri – detaljert informasjon på Wikispecies 
Bilde av voksen sommerfugl: [1]
Asiatisk tredreper

Asiatisk tredreper (Xyleutes strix) er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Sørøst-Asia.


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn opptil 220 mm) og kraftig, grå sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den indre delen. Hodet og forkroppen er mørkegrå, bakkroppen mørk, lang og konisk. Vingene er lange og smale. Forvingen er beinhvit med tallrike, små, svarte tverrflekker og en stor, rektangulær flekk ca. to tredjedeler ute i vingen nær framkanten. Bakvingen er brunlig.


== Levevis ==
Arten lever i tropisk lavlandsskog, der larvene borer inne i trær.


== Utbredelse ==
Den er vidt utbredt fra India i vest til Ny-Guinea i øst. Arten blir delt opp i flere underarter.


== Eksterne lenker ==
(en) asiatisk tredreper i Global Biodiversity Information Facility 
(en) asiatisk tredreper hos NCBI 
(en) Kategori:Xyleutes strix – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Xyleutes strix – detaljert informasjon på Wikispecies 
Xyleutes strix på Moths of Borneo: [1]
Winchester Model 1912

Winchester Model 1912 er et amerikansk haglgevær med pumpemekanisme og intern hammer.
Produksjonen startet i 1912 og holdt på frem til 1963 hvor den utgikk fra sortimentet til Winchester Repeating Arms. Nesten to millioner haglegevær av denne modellen ble produsert i forskjellige kaliber og med forskjellig løpslengde. Den ble opprinnelig laget for kaliber 20, men i 1914 kom kaliber 12 og 16, og i 1934 kom en kaliber 28 modell.
Modell 1912 (forkortet til Modell 12 i 1919) var erstatteren til Winchester Modell 1897. Den ble designet av  Thomas Crosley Johnson hos Winchester, og var delvis basert på M1893/97 designet til John Moses Browning. Modellen var den første virkelige suksessfulle med intern hammer. Ladingen foregår ved å legge haglpatronene inn fra undersiden, hvor de går inn i rørmagasinet som ligger under løpet. Tomhylser blir kastet ut på høyre side. Årsaken til opphøret av produksjonen var at våpenet var for kostbart å produsere.
Geværet ble brukt av United States Army i første- og andre verdenskrig, Koreakrigen og Vietnamkrigen.


== Se også ==
Liste over vanlige infanterivåpen fra andre verdenskrig
Akasietredreper

Akasietredreper (Endoxyla encalypti) er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Australia.


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn opptil 200 mm) og kraftig, grå sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den innerste halvdelen, trådformede ytterst, hunnens trådformede. Det er nokså stor forskjell mellom kjønnene, hunnen er større og mer ensfarget enn den mer brokete hannen.
Kroppen er brunlig. Hannen har en klokkeformet, blålig tegning på forkroppen og hvite tverrstriper på bakkroppen. Forvingen er lang og smal, brun med tallrike små, svart tverrstriper. Hannen kan ha lyse felter i vingen. Bakvingen er brun med diffuse, mørkere felter. Larven er lysbrun.


== Levevis ==
Arten har larver som borer i stammen på ulike akasier (Acacia spp.). Eggene blir lagt litt oppe på stammen, larven gnager seg inn og nedover i en loddrett gang som gjerne blir ca. 1 meter lang, og ender opp i røttene. Når den er utvokst, gnager den seg ut og graver en gang opp til jordoverflaten, før den forpupper seg i bunnen av denne gangen. Puppen kryper ut og klekker i gangåpningen, slik at puppehuden blir stående igjen.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i de fuktigere områdene av Australia, der den er kjent fra Tasmania, Victoria og Queensland.


== Kilder ==
Herbison-Evans, D., Marriott, P. & Crossley, S. (2009) Caterpillars of Australian Moths and Butterflies. [1]
Foto, fra ento.csiro.au: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) akasietredreper i Global Biodiversity Information Facility 
(en) akasietredreper hos NCBI 
(en) Kategori:Endoxyla encalypti – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Los Zetas

Los Zetas er en meksikansk kriminell gruppering som var en integrert del av Golf-kartellet, men har gradvis fjernet seg fra dem og opererer nå på selvstendig basis. De driver med organisert narkotikatrafikk. Deres hovedområder er delstaten Tamaulipas, men de har også utvidet aktiviteten til Nuevo León og Coahuila. Aktiviteter fra gruppen er også observert i delstatene San Luis Potosí, Veracruz, Michoacán, Guerrero, Zacatecas og Sonora.
Los Zetas er kjent for sin voldelighet som et av de voldeligste narkotikakartellene i Mexico. Store deler av kartellets medlemmer er avhoppere fra de meksikanske sikkerhetsstyrkene.
15. juli 2013 ble lederen Miguel Ángel Treviño Morales (40), sammen med finanslederen av kartellet, arrestert av meksikansk politi.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Los Zetas Cartel – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Om Los Zetas, fra nettstedet insightcrime.org (engelsk)
Om utviklingen av Los Zetas (engelsk)
Colima-kartellet

Colima-kartellet (Cártel de Colima) var en kriminell organisasjon som driver med narkotikahandel. Kartellet var kjent for å omsette store mengder med efedrin gjennom kontakter i Thailand og India.
Den ble senere sammen med Milenio-kartellet, Guadalajara-kartellet og Sonora-kartellet en del av Sinaloa-kartellet.


== Referanser ==
Temporary International Presence in Hebron

Temporary International Presence in Hebron forkortet TIPH var en organisasjon med sivile observatører som overvåket situasjonen i byen Hebron på den israelskokkuperte Vestbredden. TIPHs mandat ble ensidig avsluttet av Israel i januar 2019.


== Bakgrunn ==
Bakgrunnen for opprettelsen av TIPH var massakren i Hebron i 1994. Observatørstyrken var ment å kun være en kortere tid i Hebron, men den er fremdeles utplassert der og frem til 2013 hadde Norge betalt over 400 millioner for å drive den. Observatørstyrkens mandat ble i 2019 ikke forlenget av Israel og styrken forlot Hebron 31. januar 2019.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted for TIPH (engelsk)
Endoxyla cinereus

Endoxyla cinereus er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Australia. Hunnene kan veie opptil 30 gram og den er dermed en av de tyngste av alle sommerfugler. Slekten Endoxyla har tallrike, store arter i Australia. Larvene av denne slekten er kjent som "witchetty grubs" og har tradisjonelt blitt spist av Australias aboriginer.


== Utseende ==
En meget stor (vingespenn opptil 250 mm) og kraftig, grå sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den innerste halvdelen, trådformede ytterst, hunnens trådformede. Forkroppen er lysgrå med en mørk ring i midten. Forvingen er lysgrå-melert med tre små, brune flekker. Bakvingen er brun, bakkroppen tykk og mørkbrun med lyse tverrstriper. Larven er opptil 15 cm lang og kremhvit med purpurfargede tverrbånd.


== Levevis ==
Larvene borer i eukalyptus-trær (Eucalyptus spp.), der de gnager en tykk gang. De store hunnene kan legge opptil 20 000 knøttsmå egg i barksprekker. De nyklekte larvene firer seg ned til bakken i silketråder. Man vet ikke sikkert hvordan de leevr det neste året, men sannsynligvis lever de på røttene av ulike planter. Når de er rundt 1 år gamle og 25 mm lange, kommer de opp fra bakken, kryper opp i eukalyptus-trær og borer seg inn. Resten av larvetiden tilbringer de i en vid, men grunn gang inne i treet. Det er trolig at de for det meste lever av sårvev som treet produserer når de gnager på det.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Australia, der den er kjent fra Queensland og New South Wales.


== Kilder ==
Herbison-Evans, D., Marriott, P. & Crossley, S. (2009) Caterpillars of Australian Moths and Butterflies. [1]


== Eksterne lenker ==
(en) Endoxyla cinereus i Encyclopedia of Life 
(en) Endoxyla cinereus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Endoxyla cinereus hos NCBI 
(en) Kategori:Endoxyla cinereus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Circaeasteraceae

Circaeasteraceae er en plantefamilie i ordenen Ranunculales. Den omfatter to arter i to slekter som av noen har vært plassert i distinkte familier (Circaeasteraceae og Kingdoniaceae), men som i APG III-systemet plasseres i en familie. Begge artene vokser i Kina, ved foten av Himalaya. 


== Slekter og arter ==
Circaeaster

Circaeaster agrestis – er en flerårig, liten urt som vokser i det vestre, nordvestre og sørvestre Kina, i skyggefull skog i skråningene mot Himalaya. Planten er klargrønn og inntil 10 cm høy, med lett sagtannede, ovale eller spatelformede blader som er spisse mot bladstilken, og inntil 1 x 2 cm store.Kingdonia

Kingdonia uniflora – er en flerårig urt som bare vokser i høytliggende områder i det sørvestre og vestlgie Kina. Plantene har ett fliket blad og en kort blomsterstilk på ca. 10 cm. Bladet er en fliket 5-kløver, og kan minne om bladet til hvitveis. Hver plante har én blomst på om lag 8 mm diameter.


== Eksterne lenker ==
(en) Circaeasteraceae i Encyclopedia of Life 
(en) Circaeasteraceae i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Circaeasteraceae hos Artsdatabanken 
(en) Circaeasteraceae hos Fossilworks 
(en) Circaeasteraceae hos ITIS 
(en) Circaeasteraceae hos NCBI 
(en) Circaeasteraceae hos The International Plant Names Index 
(en) Circaeasteraceae hos Tropicos 
(en) Kategori:Circaeasteraceae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Circaeasteraceae – detaljert informasjon på Wikispecies 
Circaeaster agrestis - i Flora of China.
Kingdonia uniflora - i Flora of China.
Sotglassvinge

Sotglassvinge (Paranthrene tabaniformis) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet på Sørlandet og det sørligste Østlandet i Norge.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn 20 – 38 mm), slank, hovedsakelig svart glassvinge. Den er den mørkeste av de norske glassvingene og kjennes lett på dette. Antennene er kraftige og svarte, dobbelt kamtannede hos hannen. Hodet er svart. Forkroppen (thorax) er svart med en smal, gul krage, en liten, gul flekk ved roten av hver vinge og mer eller mindre tydelige, gule flekker ved bakkanten. Bakkroppen er svart med fire smale, gule tverrstriper, den ender i en svart haledusk. Forvingen er smal, den ytre delen kledt med mørkbrune skjell slik at bare et område ved roten er klart. Bakvingen er glassklar med mørkbrune årer, vingefrynsene mørkbrune. Navnet "tabaniformis" betyr klegg-lignende, men arten ligner mer på stikkveps av gruppen murerveps (Eumeninae).


== Levevis ==
Denne arten er knyttet til skogbryn med osp, og poppel-alléer. Larvene lever under barken på osp (Populus tremula) og poppel (Populus spp.), gjerne nede ved bakken. De kan tilbringe den første tiden av larveperioden i galler laget av trebukken liten ospebukk (Saperda populnea), eller i egne ganger mellom barken og veden. Larveutviklingen tar to år. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av mai til juli, og besøker gjerne blomster.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i det meste av den palearktiske sone: Nord-Afrika, Europa og Asia øst til Øst-Sibir og Japan, sørover til det nordlige India. I Norge forekommer den på Sørlandet og Østlandet nord til den sørlige delen av Hedmark, men den er regnet for lokal og sjelden. Det er trolig at den er mye oversett, i likhet med mange andre glassvinger.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Norges sommerfugler, sotglassvinge: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Paranthrene tabaniformis på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) sotglassvinge i Encyclopedia of Life 
(en) sotglassvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) sotglassvinge hos Artsdatabanken 
(sv) sotglassvinge hos Dyntaxa 
(en) sotglassvinge hos Fauna Europaea 
(en) sotglassvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Paranthrene tabaniformis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Paranthrene tabaniformis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Paranthrene tabaniformis – detaljert informasjon på Wikispecies
Austmannalaget

Austmannalaget ble etablert i 1899 og er fylkeslag i Noregs Mållag for Innlandet, unntatt Valdres.
Laget har 14 lokallag (2020), og 711 medlemmer (per 31.12.2021). Austmannalagets arkiv er fra 2013 overlevert Statsarkivet i Hamar.Styret i Austmannalaget deler ut to priser: Austmannaprisen og Dialektprisen.


== Ledere i Austmannalaget ==


== Prisvinnere - Austmannaprisen og Dialektprisen ==


== Referanser ==