jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Kruonis vannkraftverk

Kruonis vannkraftverk er et vannkraftverk nær landsbyen Kruonis i Kaunas fylke, Litauen. Anlegget har et totalt installert vannkraftpotensial på 1 000 MW fordelt på 5 turbiner, med planer om ytterligere 3 turbiner og totalt 1 600 MW kapasitet på sikt.

Dette er et såkalt pumpekraftverk i elva Nemunas, med utveksling av vannmasser mellom to vannreservoar. Kraftverket utlikner kraftbehovet gjennom døgnet, og er reserveverk for erstatning av krafttap ved nedetid på Ignalina kjernekraftverk. 
Det er forbundet til en hovedkraftledning som går fra Elektrėnai med Elektrėnai varmekraftverk i nordøst, til storbyen Kaunas i sørvest.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kruonis PSP – offisiell hjemmeside.
Minghu vannkraftverk

Minghu vannkraftverk, også kjent som Takuan 2, er et vannkraftverk i Taiwan. Anlegget har et totalt installert vannkraftpotensial på 1 000 MW. Dette er et såkalt pumpekraftverk med utveksling av vannmasser mellom to vannreservoar. 
Kraftverket sto ferdig i 1985 og utvidet i 1989, og demmer sammen med andre kraftverk opp den store Sol-måne-sjøen, som er Taiwans største innsjø med 11,6 km². Et annet større kraftverk på Sol-måne-sjøen er Mingtan vannkraftverk på 1 620 MW.
Fallhøyden (hydraulig head) er på 310 meter.


== Eksterne lenker ==
1000 MW and Larger Pumped Hydro Installations Worldwide – Electronic Storage Association. Besøkt 11. september 2010.
Sportskanalen

Sportskanalen var en kortlivet norsk TV-kanal som eksisterte noen måneder i 1996. Kanalen sendte sport og hadde sendinger bare i helgene, da på frekvensen til TV6 Norge. Grunnet lave seertall ble kanalen den 1. juli 1996 slått sammen med TV6 og ZTV Norge til 3+. Sportskanalen fungerte derfra som en egen sportsredaksjon hos 3+ med sportssendinger i helgene. Denne kanalen skulle imidlertid bare vare i tre måneder før den ble nedlagt grunnet lave seertall.Sportskanalen sendte blant annet golf, kunstløp, fotball, boksing og diverse portretter, blant annet av Niki Lauda og George Best.Nina Grann (som også var kanalsjef for TV6 Norge) var kanalens informasjonssjef. Kommentatorer for kanalen var Knut Th. Gleditsch, Steffen Tangstad, Anette Hammarström, Tommy Engstrand og Göran Zachrisson.


== Referanser ==
Pļaviņas vannkraftverk

Pļaviņas vannkraftverk er en demning med vannkraftverk i elva Daugava, beliggende i Aizkraukles fylke i Latvia. Installert total vannkrafteffekt er 869 MW, fordelt på 10 turbiner. Midlere årsproduksjon er 1,5 TWh (1.500 GWh). Utbyggingen av anlegget skjedde 1960–65.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Ust-Kamenogorsk-demningen

Ust-Kamenogorsk-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Irtysj i Kasakhstan. Installert total vannkrafteffekt er 339,4 MW, fordelt på 4 turbiner. Årsproduksjonen er 1,58 TWh.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Chaira vannkraftverk

Chaira vannkraftverk er en demning med vannkraftverk i Rila-fjellene i Bulgaria, ovenfor Sofia. Anlegget er utbygd i elva Yadenitsa. Installert total vannkrafteffekt er 840 – 864 MW, fordelt på 10 turbiner.
Dette er et såkalt pumpekraftverk som utnytter vannkraft fra to reservoarer 

Belmeken-demningen på 1.920 moh. Den leverer 375 MW.
Chaira-demningen på 1.260 moh., som er en 86 meter høy gravitasjonsdam. Den leverer 865 MW.Vannfallet er på hele 700 meter, et av de høyeste i verden. Kraftverket ligger på 1.269 moh., og stod ferdig i 1999.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside for Chaira-Belmeken-Sastrimo-komplekset.
Hydropower & Dams in Europe 2011. Besøkt 17. januar 2012.
Tabaqah-demningen

Tabaqah-demningen er en demning med vannkraftverk i Eufrat-vassdraget i Syria. Installert total vannkrafteffekt er 800 MW, fordelt på 4 turbiner. Det stod ferdig utbygd i 1973.
Det er 3 demninger på Eufrat i Syria. I rekkefølge ovenfra er de: Tishrin-demningen (630 MW), Tabaqah-demningen (800 MW) og Baath-demningen (81 MW).


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk
Lotru-Ciunget vannkraftverk

Lotru-Ciunget vannkraftverk er et vannkraftverk i Olt-vassdraget i Romania. Installert total vannkrafteffekt er 800 MW, fordelt på 4 turbiner. Det stod ferdig utbygd i 1970-tallet. Årsproduksjonen er 1,2 TWh.
Kainji-demningen

Kanji-demningen er et vannkraftverk i Niger-vassdraget i Nigeria. Installert total vannkrafteffekt er 760 MW, fordelt på 6 turbiner. Anlegget sto ferdig utbygd i 1968. Demningen er ca. 10 km lang.


== Eksterne lenker ==
New African – artikkel fra januar 1999.
Shulbinsk-demningen

Shulbinsk-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Irtysj i Kasakhstan, 70 km ovenfor Semipalatinsk. Installert total vannkrafteffekt er 702 MW, fordelt på 6 turbiner. 


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Bukhtarma-demningen

Bukhtarma-demningen er en demning med vannkraftverk i elva Irtysj i Kasakhstan. Installert total vannkrafteffekt er 720 MW, fordelt på 9 turbiner. Årsproduksjonen er inntil 2,6 TWh.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Gordon vannkraftverk

Gordon vannkraftverk er en demning med et vannkraftverk på sørvestre Tasmania i Australia. Den meget høye Gordondemningen regulerer Lake Gordon, som med sine 12,4 km³ er Australias største kunstige innsjø. Installert total vannkrafteffekt er 432 MW, fordelt på 3 turbiner. Det sto ferdig i 1978. Elva som demmes opp ved Lake Gordon heter Gordon River.


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse fra Engineering Australia
Kremasta-demningen

Kremasta-demningen er en demning som gir kraft til et vannkraftverk i elva Akheloos i det vestlige Hellas. Installert total vannkrafteffekt er 437,2 MW, fordelt på 4 turbiner. Hele anlegget sto ferdig i 1965. Tettstedet ved dammen heter Kremasta Sykias. Ved innsjøen ble tettstedet Alevrada rammet av overdemming av jordbruksmark og folketallet sank fra 800 i 1961 til bare 151 innbyggere i 2000.
Demningen er en jordfyllingsdam, og hele 160,3 meter høy og 456 meter lang. Dette er en av Europas høyeste jordfyllingsdammer. Den skaper landets største kunstige reservoar – Kremastasjøen – med et areal på 81 km², og et vannvolum på inntil 4,75 km³. Under fyllingen av reservoaret i 1966 undergikk området en viss seismisk aktivitet i form av milde jordskjelv på inntil 6,5 på Richters skala. Det var også en viss ustabilitet i grunnen rundt anlegget, som førte til at det ble oppført geoseismiske målestasjoner for å følge utviklingen.


== Eksterne lenker ==
Mlahanas – «Alevrada».
Λίμνη Κρεμαστών «Το Φράγμα Κρεμαστών»
Dalešice vannkraftverk

Dalešice vannkraftverk er en demning med et vannkraftverk i Tsjekkia. Det ligger på elva Jihlava – ei sideelv til Morava og Donau, i kommunen Kramolin. Installert total vannkrafteffekt er 480 MW fordelt på fire reverserbare turbiner. Den øvre Dalešice-demningen er 104 meter høy, og en jordfyllingsdam. Mohelno-demningen 7 km lengre nede er 49 meter høy, og danner nedre reservoar.


== Eksterne lenker ==
CEZ Group Arkivert 1. februar 2009 hos Wayback Machine. – beskrivelse av Dalesice vannkraftverk.
Beskrivelse fra EBRD
Zakučac vannkraftverk

Zakučac vannkraftverk er en demning med et vannkraftverk i Cetina-elva i Kroatia. Installert total vannkrafteffekt er 486 MW, fordelt på 4 turbiner. Det ligger nær byen Omiš.


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse fra EBRD
Mactaquac-demningen

Mactaquac-demningen er en demning med et vannkraftverk i elva Saint John i New Brunswick i Canada. Installert total vannkrafteffekt er 672 MW, fordelt på 6 turbiner. Det stod ferdig utbygd i 1968. Demningen er 30 meter høy. Operatør er New Brunswick System Operator.


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse fra Structurae
NPCC 2007 Maritimes Area Comprehensive Review of Resource Adequacy - New Brunswick System Operator / Nova Scotia Power. Besøkt 1. oktober 2010.
Manapouri vannkraftverk

Manapouri vannkraftverk  er en demning med et vannkraftverk i Fiordland nasjonalpark på Sørøya på New Zealand. Installert total vannkrafteffekt er 850 MW fordelt på syv generatorer, men effekten er begrenset til 800 MW på grunn av konsesjonsvilkår. De fire første generatorene startet produksjon i september/oktober 1969, de tre siste i august/september 1971. Kraftverket ble offisielt ferdigstilt i 1972. Årsproduksjonen er 4,8 TWh, og over halvparten går til et aluminiumsverk 160 km unna.
Reservoret er Manapourisjøen.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside
Wivenhoe vannkraftverk

Wivenhoe vannkraftverk er en demning med et vannkraftverk på Brisbane-elva i Australia. Installert total vannkrafteffekt er 500 MW, fordelt på 2 turbiner. Det sto ferdig i 1986 og ligger 80 km fra Brisbane.


== Eksterne lenker ==
Beskrivelse hos Tarong Energy
Benmore-demningen

Benmore-demningen er en demning med et vannkraftverk på Sørøya, i elva Waitaki på New Zealand. Installert total vannkrafteffekt er 540 MW, fordelt på seks turbiner. Det sto ferdig i 1965 og produserer 2,215 TWh årlig. Demningen er 110 m høy og 823 m lang.


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Benmore Dam – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Beskrivelse hos Otago Daily Times – 3. oktober 2008.
Jebba-demningen

Jebba-demningen er et vannkraftverk i Niger-vassdraget i Nigeria. Installert total vannkrafteffekt er 540 MW. Deler av demningen begynte å sprekke i 2009, og anlegget trenger rehabilitering.


== Eksterne lenker ==
AF DevInfo – artikkel fra 28. februar 2008.
Nigeria: Jebba Dam faces Collapse – All Africa, 13. august 2009.
Africa Dams Briefing 2010 – International Rivers. Besøkt 23. juli 2010.
Shiroro-demningen

Shiroro-demningen er et vannkraftverk i Kaduna-vassdraget i Nigeria. Installert total vannkrafteffekt er 600 MW, fordelt på 4 turbiner.


== Eksterne lenker ==
Shiroro Hydroelevtric PLC – beskrivelse av anlegget.
Gilgel Gibe vannkraftverk

Gilgel Gibe vannkraftverk  er to vannkraftverk i Gilgel Gibe-elva, en bielv til Omo-vassdraget i Etiopia. Utbyggingen er gjort nær byen Jimma ca. 260 km sørvest for Addis Abeba. Installert total vannkrafteffekt er 604 MW, fordelt på 2 kraftverk med henholdsvis 184 MW effekt (GG 1 fra 2004) og 420-480 MW effekt (GG 2 fra 2010). Sistnevnte stod ferdig i januar 2010 og førte  til at 5.000 mennesker måtte flytte, men kollaps i en vanntunnel har sinket igangsettelsen av kraftproduksjon i GG 2. 
Første byggetrinn startet opprinnelig i samarbeid med Nord-Korea, men dette prosjektet strandet i 1994 da Italia kom inn på samarbeidssiden. Også trinn 2-3 er utbygd av det italienske selskapet Salini, mens et eventuelt trinn 4 vil bli utbygd under kinesisk ledelse.
Det er under utbygging et tredje byggetrinn (GG 3, på 6°39'00"N, 37°50'00"Ø), som blir på ytterligere 1.870 MW, og skal stå ferdig i 2013. Denne demningen blir 243 m høy og 610 m lang.
GG 3 vil bringe hele komplekset opp i en samlet produksjonskapasitet på 2.474 MW, og blir da Afrikas nest kraftigste vannkraftverk etter Inga-anlegget, og på linje med Aswandammen. 
Det antas å kunne oppstå alvorlige økologiske komplikasjoner nedenfor demningen, både for jordbruket og for Turkanasjøen i Kenya. Et italiensk selskap bygger ut anlegget, med finansiering fra Kina.
Kinesiske myndigheter har også i 2009 garantert finansiering for et fjerde byggetrinn (GG 4 nedenfor GG3), med planlagt ytelse på 1.472 MW, og med mulighet for en ytterligere demning GG 5 med kraftverk på 560 MW. Tilførselsvegen til anleggsområdet er allerede bygget.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk


== Eksterne lenker ==
IndustCards – Conventional hydroelectric power plants in Africa.
Africa Dams Briefing 2010 – International Rivers. Besøkt 23. juli 2010.
Kárahnjúkar-demningen

Kárahnjúkar-demningen er en demning med et vannkraftverk i elva Jökulsá á Dal på Island. Dette anlegget har en totalt installert effekt på  690 MW, og stod ferdig utbygd i 2009.


== Se også ==
Liste over verdens største vannkraftverk
Kose kommune

Må ikke forveksles med småbyen Kose i Võru kommune i Sørøst-Estland.Kose er en landkommune i Harju fylke i Estland. Kommunen har cirka 7 200 innbyggere (2015) og et areal på 533 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Kose med 2 142 innbyggere. Denne byen hadde en kirke nevnt første gang fra 1241. Andre tettsteder er Kose-Uumõisa med 940 innbyggere, og Ravila med 363 innbyggere. Disse må ikke forveksles med landsbyen Kose i Võru kommune, med 597 innbyggere.


== Bilder ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kose Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kõue kommune

Kõue er en tidligere landkommune i Harju fylke i Estland. Kommunen hadde cirka 1 585 innbyggere og et areal på om lag 295 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Ardu.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Kõue Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Nissi kommune

Nissi er en tidligere landkommune i Harju fylke i Estland. Kommunen hadde cirka 3 240 innbyggere og et areal på om lag 265 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Riisipere med 996 innbyggere, mens Turba hadde 1 192 innbyggere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Nissi Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Padise kommune

Padise er en tidligere landkommune helt vest i Harju fylke i Estland. Kommunen hadde cirka 1 740 innbyggere og et areal på om lag 367 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Padise med 418 innbyggere. En mindre landsby er Harju-Risti. Kommunen har kystlandskap med bølgende åser fra istiden.


== Historie ==
I eldre tider gikk Paldiskibukten helt inn til Padise, og det var en handelspost med veianlegg her i forhistorisk tid. En kilometer sør for klosteret ligger en bygdeborg som vitner om stedets betydning.
I Padise kommune ligger Padise kloster fra 1305 eller 1310, som er et tidligere munkekloster. Det ble grunnlagt av cistercienserne, som hadde eid land i området siden 1220. De valgte trolig stedet på grunn av de gode mulighetene for fiske her i Padise-elva og Paldiskibukten i nord.I 1558 gjorde den lokale stormesteren for Den tyske orden klosteret om til festning, og bortviste munkene. Under den Livlandske krig herjet russiske styrker kommunen i fire år. Sverige videreførte klosteret som festningsbygg, og Gustav II Adolf ga det til Thomas von Ramm i 1662. Denne familien restaurerte bygningene som gods, men hele anlegget brant ned til grunnen i 1766. Dagens gods er det anlegget som ble oppbygd av von Ramm-slekten etter denne brannen. Godset med restene av klosterbygget ble malt av den internasjonalt anerkjente kunstneren Aleksander Möldroo (1902–1991) etter hans opphold i Stalins arbeidsleire, i 1963.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Padise Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Raasiku kommune

Raasiku  er en landkommune i Harju fylke i Estland. Kommunen har cirka 4 750 innbyggere (2015) og et areal på om lag 158 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Aruküla med 1 884 innbyggere.


== Bilder ==

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Raasiku Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Vasalemma kommune

Vasalemma  er en tidligere landkommune i Harju fylke i Estland. Kommunen hadde cirka 5 020 innbyggere og et areal på om lag 39 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Vasalemma med 907 innbyggere, mens Rummu hadde 1 059 innbyggere.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Vasalemma Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Viimsi kommune

Viimsi  er en landkommune i Harju fylke i Estland. Den ligger på halvøya Viimsi og ei øy rett nordøst for Tallinn, som kommunen grenser til. Kommunen har cirka 19 200 innbyggere (2015) og et areal på om lag 73 km². Kommunens administrasjonssenter ligger i Viimsi.
De største tettstedene er Viimsi med 2 341 innbyggere, mens Haabneeme har 4 115 innbyggere, Randvere har 1 1359 og Püünsi 1 134 innbyggere, fulgt av Pringi med 891. 
Kommunen rommer i sørøst havneanlegget Muuga, som er landets mest moderne havn og eksport- og importvei for Tallinn. Dette er en av de beste dyphavshavnene i Østersjøen og har også transitthandel til og fra Russland. Umiddelbart sør for  kommunen og like øst for Tallinn, ligger Iru kraftverk som leverer elektrisitet og fjernvarme til hovedstadsområdet inkludert Maardu og sørlige deler av Viimsi. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Viimsi Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kiviõli

Kiviõli er en by i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland. Kiviõli ligger sørvest for Narva. Byen har cirka 5 500 innbyggere og et areal på om lag 12 km².
Kiviõli har en større kjemisk fabrikk og er senter for skiferolje-produksjonen i Estland.Kiviõli betjenes av den baltiske jernbane.
Kiviõli var tidligere en egen bykommune, men ble i 2017 innlemmet i Lüganuse kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kiviõli – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Püssi

Püssi  er en by i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland. Den ligger på nordkysten av landet, øst for Tallinn. Byen har cirka 900 innbyggere og et areal på om lag 2 km². Püssi var tidligere en egen kommune, men gikk i 2013 inn i Lüganuse kommune.Stedet ligger på Tallinn-Narva-jernbanen og er omgitt av hedeland og skog. Det ligger 8–10 km vest for byen Kohtla-Järve, som er nesten helt sammenvokst med Kohtla-Nõmme, Jõhvi og andre industribyer til et sammenhengende byområde orientert øst-vest langs jernbanen mot Narva, og basert på oljeskifer-forekomstene i området.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Püssi – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Alajõe kommune

Alajõe er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland. Den lå på kysten av Peipsisjøen, sørvest for Narva. Kommunen hadde cirka 338 innbyggere og et areal på om lag 110 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Alajõe.
I 2017 ble Alajõe en del av den nyskapte Alutaguse kommune.


== Referanser ==
Aseri kommune

Aseri  er en tidligere landkommune helt vest i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved nordkysten øst for Tallinn. Kommunen hadde cirka 2 180 innbyggere og et areal på om lag 67 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Aseri med 1 729 innbyggere. Folketallet i kommunen var fallende.
I 2017 ble Aseri innlemmet i Viru-Nigula kommune. Området ble da en del av Lääne-Virumaa. 


== Referanser ==
Avinurme kommune

Avinurme er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland. Kommunen hadde cirka 1 520 innbyggere og et areal på om lag 193 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Avinurme med 796 innbyggere. Folketallet i kommunen var fallende.
I 2017 ble Avinurme innlemmet i Mustvee kommune. Området ble da en del av Jõgevamaa.


== Referanser ==
Iisaku kommune

Iisaku  er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, sørvest for Narva. Kommunen hadde cirka 1 410 innbyggere og et areal på om lag 258 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Iisaku med 879 innbyggere. Folketallet i kommunen var fallende.
I 2017 ble Iisaku en del av den nyskapte Alutaguse kommune.


== Referanser ==
Illuka kommune

Illuka er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, vest for Narva. Kommunen hadde cirka 990 innbyggere og et areal på om lag 544 km². Kommunens administrasjonssenter lå i den lille landsbyen Illuka. Folketallet i kommunen var raskt fallende.
I 2017 ble Illuka en del av den nyskapte Alutaguse kommune.Kommunen var kjent for en samling av 40 små og skogkransede innsjøer ved Kurtna, 3 km øst for Illuka. Området er unikt for det store antallet, tett plasserte innsjøer som har overlevd myr-dannelsen i området forøvrig.Sør for landsbyen Illuka ligger den langt mindre landsbyen Pühtitsa (tysk: Püchtitz) ved Kuremäe-fjellet (Kranichberg), med et russisk-ortodoks kloster med løkkupler. Klosteret har røtter tilbake til 1608, og i 1888 flyttet fire russiske nonner inn her for å drive medisinsk hjelpearbeid i området. De fikk i 1891 åpnet en av de få nonneforsamlingene i den russiske kirke, på dette stedet. 
Dette nonneklosteret lyktes i å bestå selv under den sovjetiske perioden. Etter at den russisk-ortodokse kirke ble helt frigjort fra politisk kontroll i 1992, har mange russiske klostre hentet inspirasjon fra Kuremäe-klosteret sør for Illuka – som idag har drøyt 160 nonner. Det er det eneste russisk-ortodokse klosteret i Estland.


== Referanser ==
Jõhvi kommune

Jõhvi  er en landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved kysten vest for Narva. Kommunen har cirka 13 0880 innbyggere og et areal på om lag 124 km². Kommunens og fylkets administrasjonssenter ligger i Jõhvi med 11 615 innbyggere.
Jõhvi ligger 6 km ifra sin tvillingby Kohtla-Järve. Da Jõhvi ble utskilt som egen by ifra Kohtla-Järve, ble noen drabantbyer som ligger tett inntil byen fortsett værende en del av Kohtla-Järve. Her kan det som eksempel nevnes den store, fattige drabantbyen Idla, som ligger ca. 3 km ifra Jõhvi by, på helt motsatt side av byen Kohtla-Järve. Folketallet i kommunen og fylket er raskt fallende, men byen Jõhvi fraflyttes noe saktere. Jõhvi fikk sin økede tilflytting på grunn av at den ble administrasjonssenter i fylket, og den også fikk en moderne infrastruktur. Jõhvi fikk i år 2007 kulturhus med sin første kino bygget med økonomisk støtte ifra EU. Byen fikk også etter årtusenskiftet en byggeboom av ny næringsvirksomhet, så som masse nye kjøpesentra. Etter at den økonomiske krisen startet i Estland i år 2008, har denne positive investeringen stoppet helt opp. Jõhvi har mest russisk bosetning, og på grunn av språkproblemer har denne folkegruppen blitt landets store tapere i arbeidsmarkedet. Bergverksindustrien som er så viktig for hele fylket Ida-Viru er fallende, og mange gruver også i Jõhvi har blitt stengt de siste årene. Derfor har boligprisene falt, og mange flytter inn til landets hovedstad Tallinn i håp om arbeide. Jõhvi sliter i likhet med de fleste bysentra i Ida-Viru fylke med høy kriminalitet, og en stor andel av sykdommen HIV. Det bygges fortsatt nye hovedveier rundt Jõhvi med midler ifra EU, og dette må sees på som en positiv tilvekst for en kommune med sitt kommunesentrum rett ved siden av europaveien mellom St. Petersburg og Tallinn.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Jõhvi Parish – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Kohtla kommune

Kohtla er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved kysten nordvest for Narva. Kommunen hadde cirka 1 480 innbyggere og et areal på om lag 102 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Järve med 677 innbyggere. Folketallet i kommunen var sakte fallende.
I 2017 ble Kohtla en del av Toila kommune.


== Referanser ==
Kohtla-Nõmme kommune

Kohtla-Nõmme er en tidligere landkommune (alev) i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved kysten nordvest for Narva. Kommunen hadde snaut 1000 innbyggere og et areal på om snaut 5 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Kohtla-Nõmme sentrum, som i praksis utgjorde kommunen sammen med noe forstadsbebyggelse og noe småbruk/skogbruk. Folketallet i kommunen var fallende (den var 1075 1. januar 2007, og var falt til 998 1. januar 2015)., Bebyggelsen bar synlig preg av fattigdom. Befolkningen er for det meste av russisk herkomst.I 2017 ble Kohtla-Nõmme en del av Toila kommune.Kommunesenteret lå ca 10 km sørvest for byen Kohtla-Järve og ca 18 km vest for byen Jöhvi som huser fylkessetet.
Kohtla-Järve er nesten helt sammenvokst med Kohtla-Nõmme, ca. 4 km fra kommunegrensen til Kohtla-Järve sentrum. Langs jernbanelinjen mellom Rakvere og Narva ligger det et helt belte av slike delvis fraflyttede industristeder. De fleste var basert på oljeskifer-forekomstene i området, og denne industrien legges i Estland gradvis ned for hvert år som går.
Infrastrukturen er nesten blitt borte i Kohtla-Nömme. Befolkningen drar i dag til Kohtla-Järve eller Jöhvi for å få et servicetilbud. Kulturhuset ble solgt i 2011. Kommunen fikk ny jernbanebygning i 2014 siden den delvis betjener jernbanetrafikken for Kohtla-Järve. 
Kohtla-Nömme forkortes ofte K-N, mens Kohtla-Järve forkortes K-J.


== Referanser ==
Lohusuu kommune

Lohusuu er en tidligere landkommune i Ida-Viru fylke i det nordøstlige Estland, ved kysten nordvest for Narva. Kommunen hadde cirka 810 innbyggere og et areal på om lag 103 km². Kommunens administrasjonssenter lå i Lohusuu med 448 innbyggere. Folketallet i kommunen var fallende.
I 2017 ble Lohusuu innlemmet i Mustvee kommune.


== Referanser ==