jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Sandfang

Sandfang er en enkel mekanisk renseprosess for å skille ut sand, grus, og jord fra vann.
Det finnes flere hundretusener av sandfang i Norge. Alle sluk, kummer og rister i og ved gater og veier, og alle dreneringskummer ved boliger og bygg er kategorisert som sandfang.
Virkningen på de mest vanlige sandfangene er at vannet kommer inn i sandfanget ovenfor utløpet, og utløpet ut igjen er på et høyere punkt enn bunnen i sandfanget, dermed er det plass til sand, grus og jord under utløpet. Sand, jord og grus sedimenterer og blir liggende på bunn og det klare vannet renner videre i utløpet.
Formålet med et sandfang er altså å fjerne sand, grus og jord fra rørsystemene, dette for å hindre tetninger og forurensning.
I alle vaskehaller er det sandfang, med oljeutskiller med forskjellige skiller inne i kummen for at vaskemidlene, olje og andre giftstoffer ikke skal renne ukontrollert ut i naturen. Prinsippet er det samme som over, men her er det oftest lange renner i golvet som sand og grus samles i. Større vaskerier har ofte avanserte og store sandfangløsninger. Felles med alle sandfang er at de må tømmes før det er fullt og sand, grus eller jord renner videre inn i rørsystemene. Disse tømmes som oftest med slamsuger.
Steven Naismith

Steven John Naismith (født 14. september 1986) er en skotsk fotballspiller som spiller for Heart of Midlothian FC.Han spilte tidligere for skotske Rangers og Everton.


== Karriere ==


=== Kilmarnock FC ===
Han spilte 101 kamper for Kilmarnock og scoret 29 mål på fire år. Han scoret sitt første mål for Kilmarnock i 2-2 kampen mot Hearts i 2005. I 2005/2006 sesongen ble han kåret til årets unge spiller i Skottland. I januar 2007 scoret Naismith sitt første Hat-trick i en CIS cup-kamp mot Falkirk hvor Kilmarnock vant 3-0 til slutt. Han ble også kåret til årets unge spiller i Skottland i 2006/2007 sesongen.


=== Overgangen til Rangers ===
4. juni 2007 la Rangers FC inn et bud på £ 400 000 på spissen, men Kilmarnock avslo budet. Senere viste også rivalen Celtic interesse for spissen. Det samme gjorde Premier League-klubben Charlton, men etter det la Rangers inn et bud på £ 1.4 mill, men Kilmarnock avslo igjen. 31. august, rett før overgangsvinduet stengte, la Rangers inn et bud på £1.9 mill. Da var det ikke tvil, Steven Naismith var klar for Glasgow.


=== Rangers FC ===
Han debuterte dagen etter og fikk 7 minutter. Han skårte sitt første mål mot Aberdeen som Rangers vant 3-0 den 23. september 2007. Naismith har spilt syv kamper for Rangers og scoret ett mål. Naismith fikk nummer 18 i Rangers FC, men det kan bli vanskelig i kampen om spilletid med så mange gode spisser.


=== Landslaget ===
Naismith scoret i debuten for det skotske U21 landslaget mot Island U21 i mars 2006. Skottland vant kampen 4-0. Samme måned skårte han mot Tyrkia for Skottlands B-landslag. Målet hans var avgjørende, fordi Skottland vant kampen 3-2. Han har også spilt for Skottlands U18 landslag. 1. august 2007 var han kaptein for Skottlands U21 landslag mot Tsjekkia. Da scoret han kampens eneste mål.
1. juni 2007 ble han kalt opp til A-landslaget for første gang. Og han debuterte mot Færøyene hvor Skottland vant 2-0. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Steven Naismith – FIFA 
(en) Steven Naismith – UEFA 
(en) Steven Naismith – Transfermarkt 
(en) Steven Naismith – national-football-teams.com 
(en) Steven Naismith – WorldFootball.net 
(en) Steven Naismith – Soccerbase.com 
(en) Steven Naismith – FootballDatabase.eu 
(en) Steven Naismith – Soccerway 
(en) Steven Naismith – EU-Football.info 
(en) Steven Naismith – Skottlands fotballforbund
Kyrre Holm Johannessen

Kyrre Holm Tønne Johannessen (født 1973) er en norsk programleder. Han har vært programleder i NRK P3 siden 2013 i programmene Karate, Kyrre og P3morgen. Johannessen ledet underholdningsprogrammet Idol på TV 2 sammen med Marte Stokstad i Sesong 5 (2007).
Fra 2015 til 2019 ledet Johannessen podkasten Krisemøte sammen med Kristopher Schau. Schau ga seg sommeren 2019, hvorpå Johannessen fortsatte alene med intervju-podkasten Krisemøter. 
Kyrre Holm Tønne Johannesen giftet seg i 2007 med komikeren Lisa Tønne.


== Karriere ==


=== TV ===
2022 Side om side (Skuespiller)2021 Bortført (Manus)
2019 En får væra som en er (Manus ti episoder)
2017 Folkevalgt (Manus syv episoder)
2016  Meglerne sesong 2 (Manus 5 episoder)
2017 Unge lovende (Skuespiller)
2013 Side om side (Skuespiller)
2007 Størst av alt (Skuespiller)
2007 Idol - Jakten på en superstjerne (Programleder)


=== Radio ===
1998–2003 Karate


=== Podkast ===
2021- Henrettelsespodden (sammen med Torgrim Sørnes)


== Bibliografi ==
Den lille redde bæsjen – På nasen (med Kristopher Schau), Victoria 2016, ISBN 9788293251798


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Kyrre Holm Johannessen på Internet Movie Database
Kallrustadvegen

Kallrustadvegen er et offisielt vegnavn i Nordlia i Østre Toten. Navnet ble vedtatt i 2000. Vegen ligger i utkanten av det tettbygde området i Nordlia. Den opprinnelige Kallrustadvegen greina av Trondhjemsvegen like nedafor Nordlia kirke og gikk over Breili-jordene og Engelia opp til de to Kallrustad-gardene. Herfra går det traktor- og turveg videre til Dælin. Deler av Kallrustadvegen ble omlagt i forbindelse med utbygginga av byggefeltet Kallrustadskauen i 1980, mens strekningen over Engelia og Breili nå er oppdyrka.
Drenering

Drenering er et uttrykk på vannfjerning. Boliger og bygg blir drenert med grunnmurspapp og dreneringsrør under bakken. Dette for å lede overvann, regnvann og annen uønsket væske bort fra grunnmuren, for å bevare kjellere og byggene tørre.
Parkeringsplasser, gater og veier blir drenert med kummer i bakkeplan som vannet renner ned i. En drenering ender ofte i et sandfang.
Innen jordbruk brukes drenering for å muliggjøre oppdyrking av myrer og våtmarker og lignende, og for å lede bort overflatevann ved kraftig nedbør.
På småfly kan kondensvann og regnvann legge seg nederst i bensintankene. Før flyging dreneres det derfor litt bensin fra spesielle kraner lavt på tankene og lavt i bensinanlegget, som blir inspisert etter vanndråper.
Resipient

Resipient er et faguttrykk/en felles betegnelse på bekk, elv, innsjø, hav, myr som mottar utslipp av forurensninger.
Sårbare resipienter er vannforekomster som blir betydelig negativt påvirket dersom de tilføres forurensninger fra land. Dette innebærer i hovedsak at det biologiske livet i resipienten er følsomt for endringer i pH, saltinnhold, organisk stoff, næringssalter, miljøgifter eller andre faktorer. Dersom en veg drenerer forurenset vann, inkludert veisalt, til en sårbar resipient, bør det vurderes overvåking av tilførslene, og i hvilken grad denne påvirker resipienten.
I kommunal sammenheng kalles f.eks. mottaker av renset vann fra kloakkrenseanlegg for resipient. Ved utslipp fra kloakkrenseanlegg bør det kontinuerlig vurderes om resipienten er sårbar for utslipp eller ikke.
Enterprise Oil Norge

Enterprise Oil Norge er et oljeselskap som ble etablert i 1973. Selskapet har en eierandel på 0,89 % på Statfjord-feltet. Selskapet er et datterselskap i Norske Shell som eier 100 % av aksjene.


== Referanser ==
Kallrustadskauen

Kallrustadskauen er et byggefelt og et offisielt vegnavn i Nordlia i Østre Toten. Feltet ble utbygd i 1980/81, og Østre Toten kommune kalte det da "Nordli I", ettersom dette var det første større byggefeltet i Nordlia. Uoffisielt gikk det imidlertid under navnet "Stendefeltet" etter tomteselgeren Nils Stende. Østre Toten kommune vedtok i 2000 vegnavnet Kallrustadskauen, da feltet var bygd på beitet og skauen til garden Ner-Kallrustad. Kallrustadskauen grenser til de mindre byggefelta Engelienga og Engelund/Bekkelundsjordet (begge utbygd på 1970-tallet). Disse tre felta framstår som ett sammenhengende boligområde og er en del av tettstedet Nordlia. 
Nederst i Kallrustadskauen ligger også Nordli skole, som ble utbygd samtidig med feltet.
Axel Krogvig

Axel Krogvig (født 5. mars 1950) fra Ringsaker er en norsk næringslivsleder. I 1990 ble han headhuntet til disponent for Gjøvik Potetindustrier. Han var konsernsjef i Gilde BA, senere Nortura BA fra 2000 til høsten 2007 da han gikk over i en stilling som spesialrådgiver i Nortura. I desember 2007 ble han konstituert administrerende direktør i Norsk Tipping etter at tidligere leder Reidar Nordby jr. måtte trekke seg som følge av en skattesak. Ved overgangen ble han kritisert for en en spesielt attraktiv pensjonsavtale med Nortura. Han driver slektsgarden Kråkvik to kilometer sør for Ringsaker kirke og er grandnevø av forfatteren Tryggve Andersen.


== Referanser ==
Deviasjon

Deviasjon kan ha to ulike betydninger:

Deviasjon (magnetisk) – Avvik i kompasskurs på grunn av lokale påvirkninger i et fartøy.
Deviasjon (frekvens) – Radioteknikk.
Øretrompeten

Øretrompeten (tuba auditiva, tuba Eustachii eller det eustakiske rør) er en trang kanal mellom mellomøret og nesehulen som vanligvis er lukket. Den åpnes naturlig ved gjesping eller svelging, for å slippe gjennom en liten luftmengde. Trykkforskjeller mellom mellomøret og atmosfæren, altså luften rundt oss, blir da utliknet. Dette skjer for å unngå skader. 
Trykkforskjeller kan forårsake forbigående hørselstap, ved at trommehinnen og de små knoklene inne i øret (hammeren, ambolten og stigbøylen) ikke får bevege seg normalt. 


== Dott i øret ==
Ved raske trykkforandringer, f.eks, når man reiser med fly som letter eller lander, eller under vann mens man dykker, kan selv personer med normale øretrompeter få øresmerter og nedsatt hørsel p.g.a. trykkforskjell mellom det ytre øret (utenfor trommehinnen = atmosfæretrykket (vanntrykket)) og mellomøret (innenfor trommehinnen). Trommehinnen kan da bli sugd innover (undertrykk), eller bule utover (overtrykk). Vi får «dotter» i ørene. Dette kan være smertefullt. Både smertene og den nedsatte hørselen går imidlertid over når trykket utliknes. 


== Slimdrenering og øreverk ==
En viktig oppgave for øretrompeten er å slippe ut slim fra det indre øret. Allergi eller infeksjoner i øvre luftveier, f.eks. forkjølelse,  forårsaker at slimhinnene i nesehulen svulmer opp, og produserer mer slim ("snørr"), slik at luft ikke kan passere. Øretrompeten blir da tett, og slipper hverken slim eller luft gjennom. Resultatet kan bli at bakterier blir fanget inne i mellomøret, og det kan oppstår en mellomørebetennelse, ørebetennelse eller øreverk. Øreverk er mer utbredt hos barn, fordi øretrompeten ligger mer vannrett, er kortere, og har en slappere åpning. Dette hemmer dreneringen.


== Forebygging ==
Vanlig nesespray kan forebygge eller helbrede problemer med øreverk, tett øretrompet eller "dott i øret". Nesespray skal brukes med forsiktighet – les bruksanvisningen. Man bør først prøve å få dotten ut ved hjelp av svelging eller gjesping eller tyggegummitygging. Man kan også prøve å holde for nesen, lukke munnen og blåse eller suge luft i nesehulen (Valsalvas manøver). Når trykket utliknes, kan man enkelte ganger høre noe som minner om et lite smell.
Engelia

Engelia eller Engelien er en gård i Nordlia i Østre Toten. Stedet ligger på gammel Kallrustad-grunn, men deler av Ner-Kallrustad ble rundt 1850 lagt inntil Asgard. I 1965 ble imidlertid resten av Ner-Kallrustad slått sammen med Engelia, slik at det det dyrka arealet nå kom opp i ca. 90 mål. Skauen og beitet på Ner-Kallrustad ble i 1980 bygd ned med eneboliger (Kallrustadskauen) og den nye Nordli skole. Tidlig på 1970-tallet hadde flere boligtomter blitt solgt fra det egentlige Engelia (boligfeltet Engelienga).
I et hus på tunet lå den opprinnelige Engeliens skifabrikk, som ble bygd opp av Hans Engelien på 1890-tallet. Sønnen Johs. Engelien flytta rundt 1900 mesteparten av produksjonen til Gjøvik, men det ble gjort ski i Engelia til andre verdenskrig. Skifabrikkhuset i Engelia ble revet tidlig på 1980-tallet. Også de andre opprinnelige husa i Engelia er revet.
Stri kråkefot

Stri kråkefot (latin: Lycopodium annotinum) er en plante i kråkefotslekten av kråkefotfamilien. På latin heter den Lycopodium annotinum ssp. annotinum. Heksemel er sporene til planten. Arten har en underart – fjellkråkefot.

 

Stri kråkefot blir 5-25 cm høy, og blomstrer på ulike tidspunkt fra juni til september. Den liker mager jordgrunn, gjerne litt skyggefullt, i furuskog, sumpskog, skråninger, raviner, ved tilgrodde elve- og bekkefar, samt i gamle torvtak, plantefelt og drenert myr. Stri kråkefot danner ofte store bestander, tuene er tette og mer tallrike enn hos lusegrass. 
De mørkegrønne greinene er 10-15 cm lange og har antydninger til årsskudd. Bladene er 4-10 mm lange, nedbøyde og kjennes strie som en stiv bust når man tar på planten. Bladene mangler tydelig hårspiss, de er svakt sagtannede. og nesten ingen av dem peker rett ut eller oppover. Disse trekkene skiller den fra lusegress. Dessuten har stri kråkefot lange utløpere på ofte mer enn 50 cm, noe lusegress mangler. Stri kråkefot har også langt mer utpreget og tydelig gult sporeaks i toppen. 
Hovedforskjellen fra myk kråkefot er at denne har lange skaft mellom årsskuddet og sporeakset, mens stri kråkefot ikke har noe skaft imellom årsskuddet og sporeakset.


== Underarter ==
Stri kråkefot opptrer i Norge i to varianter: Vanlig stri kråkefot (Lycopodium annotinum ssp annotinum), og dessuten Fjellkråkefot ((Lycopodium annotinum ssp alpestre).
Vanlig stri kråkefot er 8-25 cm høy og blomstrer i juni-september, på ulike tidspunkt avhengig av funnsted og ytre miljø. Bladene er alle nedoverbøyde unntatt de aller øverste bladene, og det er antydninger til skille etter årsskudd. Bladene er inntil 10 mm lange. Planten trives i skygge eller på skrinn eller hunusfattig jord, ofte i drenert myr, plantefelt, torvtak, barskog, sumpskog, rainer, skråninger og under buskas.
Fjellkråkefot er en litt lavere underart av strikråkefot, og den identifiseres ved at den har opprette blader som står tettere og peker rett opp, men ellers likner strikråkefot i det meste. Høyden er 5-15 cm, og bladene er maksimalt 6 mm lange. Den foretrekker humusrik jord, og er mer kravstor til næring og sollys enn vanlig stri kråkefot.


== Utbredelse ==
Stri kråkefot vokser i lavlandet og godt over tregrensen over absolutt hele Norden, inkludert Færøyene og det nordvestlige Island. I Folldal går fjellkråkefot opp til 1.600 moh.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Stri kråkefot i Encyclopedia of Life 
(en) Stri kråkefot i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Stri kråkefot hos Artsdatabanken 
(sv) Stri kråkefot hos Dyntaxa 
(en) Stri kråkefot hos ITIS 
(en) Stri kråkefot hos The International Plant Names Index 
(en) Stri kråkefot hos Tropicos 
(en) Kategori:Lycopodium annotinum – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Lycopodium annotinum – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Coeini

Coeini er en liten gruppe av sommerfugler som tilhører den store familien flikvinger (Nymphalidae). I noen klassifikasjoner blir de regnet som en underfamilie for seg, Coeinae. Disse store og robuste artene finnes bare i skog i Sør-Amerika, Mellom-Amerika og det sørlige Nord-Amerika. Den best kjente arten er Historis odius, som utmerker seg med en ubehagelig lukt.


== Utseende ==
Store, robuste sommerfugler (vingespenn 80–100 mm). De to eller tre slektene er noe ulike. De to Historis-artene er brunrøde og svarte med sigdformede forvinger, vingenes underside ligner et vissent blad. Slekten Baeotus ligner til forveksling den afrikanske slekten Charaxes (Charaxinae), men er ikke i nær slekt med denne. De har sterke farger både på over- og undersiden, og bakvingen ender i tre tynne stjerter. Pycina zamba ligner en stor admiralsommerfugl (slekten Vanessa) og bør muligens heller plasseres i Nymphalini.


== Levevis ==
Disse sommerfuglene drikker ofte fra råtnende frukt. Pycina zamba lever i trekronene og er aktiv morgen og kveld.


== Utbredelse ==
Historis odius finnes fra det sørlige USA i nord til Argentina i sør, mens H. acheronta har en litt mer begrenset utbredelse fra Mexico til Brasil. Begge artene finnes også i Vest-India. Slekten Baeotus (ca. fire arter) finnes bare i et begrenset område mellom Colombia og den vestre delen av Amazonasregnskogen. Pycina zamba forekommer fra Colombia til Peru.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Nymphalinae Swainson, 1827
Coeini Scudder, 1893
Slekten Historis Hübner, 1819
Historis odius (Fabricius)
Historis acheronta (Fabricius)
Slekten Baeotus Hemming, 1939 – 4 arter
Baeotus aeilus (Stoll, 1780)
Baeotus beotus (Doubleday & Hewitson, 1849)
Baeotus deucalion (Felder & Felder, 1860)
Baeotus japetus (Staudinger, 1885)
?Pycina zamba Doubleday, 1849


== Kilder ==
d'Abrera, B. (1984) Butterflies of South America. Hill House. ISBN 0-9593639-2-0
Wahlberg, N. og Brower, A.V.Z. (2006) Coeini på Tree of life


== Eksterne lenker ==
(en) Coeini hos ITIS 
(en) Coeini hos NCBI 
(en) Kategori:Coeini – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Coeini – detaljert informasjon på Wikispecies
Jan Mazoch

Jan Mazoch (født 5. september 1985) er en tsjekkisk skihopper. Han debuterte i verdenscupen i 2002.
20. januar 2007 falt han i hoppbakken i polske Zakopane og måtte holdes i kunstig koma i flere dager, og han lå flere uker på sykehus med brudd i hjerneskallen. Ironisk nok fikk han sitt beste resultat i verdenscupen i dette rennet med en 15.-plass (andreomgangen ble avlyst). Dette var dog ikke første gang Mazoch falt stygt i en hoppbakke. Han har tippet rundt i Harracov. Da uten alvorlige skader.
Hans personlige rekord er 186,5 meter fra Planica i 2005.
Han er barnebarn av OL- og verdensmester Jiří Raška.


=== Sammenlagtplasseringer i verdenscupen ===


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Jan Mazoch – Olympedia 
(en) Jan Mazoch – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(cz) Jan Mazoch – Tsjekkias olympiske komité 
(en) Jan Mazoch – FIS (skihopping) 
(pl) Jan Mazoch – skijumping.pl
SRS

SRS er en forkortelse som kan vise til:

Schöneicher-Rüdersdorfer Straßenbahn, et tysk trikkeselskap
Srpska radikalna stranka, Det serbiske radikale partiet
Flysekskapskoden til Selkirk Remote Sensing
DSRS, Dansk Søredningsselskab
SSRS, Sjöräddningssällskapet
Rybinsk

Rybinsk (russisk: Ры́бинск) er den nest største byen i Jaroslavl oblast i Russland. Byen ligger ved samløpet mellom elvene Volga og Sjeksna. Innbyggertall: 222 653 (folketelling 2002).


== Tidlig historie ==
Rybinsk er en av de eldste slaviske bosetningene ved Volga. Stedet ble første gang nevnt i krøniker i 1071, som Ust-Sjeksna, dvs. «Sjeksnas munning». I løpet av de neste fire århundrene ble bosetningen vekselvis referert til som Ust-Sjeksna eller Rybansk. Etter 1504 ble den nevnt i dokumenter som Rybnaja Sloboda (oversatt: «fiskerlandsbyen»). Navnet forklares med det faktum at bosetningen forsynte hoffet til fyrsten i Moskva med utsøkt stør. 
På 1600-tallet, da slobodaen dro fordel av Muscovy Companys handel med Vest-Europa, ble den velstående nok til å bygge flere steinkirker, hvorav bare en er bevart til i dag. Mer gammel arkitektur finnes i området, herunder den siste tre-spirede kirken (i Aleksandrovklosteret) og familien Usjakovs familiegravsted på Åpenbaringsøya).


== Gullalderen ==
På 1700-tallet levde slobodaen fortsatt godt på Volgahandelen. Katarina II innvilget byrettigheter til Rybnaja Sloboda og ga den et nytt navn, som byen Rybinsk. Byen var et sted hvor frakt ble omlastet fra store Volga-fartøyer, til mindre båter som var i stand til å ferdes på det grunne Mariinsk kanalsystemet, som knyttet det russiske innlandet sammen med Østersjøen. Med en befolkning på 7 000 håndterte byen Rybinsk daglig opp til 170 000 sjøfolk og opp til 2 000 elvebåter. Den lokale elvehavna ble derfor kalt «lektersjauernes hovedstad». 
Som øvre Volgas handelshovedstad tiltrakk Rybinsk tidligere snesvis av utlendinger, som bygget en luthersk kirke og en imponerende romersk-katolsk katedral, etter sigende den høyeste ved Volga. 


== 1900-tallet ==
I sovjettiden fortsatte Rybinsk sin imponerende serie med nye navn, ettersom den endret navn fire gang: til Sjtsjerbakov (etter Aleksandr Sjtsjerbakov) i 1946, tilbake til Rybinsk i 1957, til Andropov (etter Jurij Andropov) i 1984, og igjen tilbake til Rybinsk i 1989. 
De viktigste industriene i dagens Rybinsk er produksjon av flymotorer og et vannkraftverk.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rybinsk – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Рыбинск – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
Rybinsk online, uoffisielt nettsted
Mexicodalen

Mexicodalen er et høylandsplatå i det sentrale Mexico, ca 110 km langt og 30 km bredt, rundt 2.200 m.o.h. og omgitt av fjellkjeder med vulkaner.Dalen har ikke noe naturlig utløp for vannløp fra fjellene, og det oppstår ofte flom i tillegg til jordskjelv og vulkanutbrudd, noe som er spesielt uheldig i et område som er blant de tettest befolkede i verden, med Mexico by som kjerneområde. Befolkningstettheten gjør også ekstrem luftforurensing til en overhengende trussel mot folkehelsen.Platået har vært bebodd i mer enn 12.000 år og var sentrum for fremveksten av aztekernes imperium.Overskuddsvann føres i dag ut i Tulaelven i kunstige kanaler. Stedegen fisk døde ut på 1900-tallet.I september 1985 og september 2017 ble området rammet av ødeleggende jordskjelv. I 1985 omkom rundt 9.500 mennesker, og mer enn 100.000 ble hjemløse.


== Referanser ==