jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Pseudonomaretus

Pseudonomaretus er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge.
Kroppen har form som kan minne om en pæreform. Brystskjoldet har en hjertelignende form og er smalt bakerst, mye smalere enn bakkroppen. De kan ikke fly da flygevingene er reduserte og dekkvingene er sammenvokste langs midtlinjen. Dekkvingene har en oppsvulmet og rund form, de mangler lengdestrimler, men har et uregelmessig kornet mønster.  Hodet er langstrakt framover. Palpenes endeledd er hos hannene tydelig økseformet.
Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==
Systematikken følger Carabidae of the World

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie jordløpere Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
stammen Cychrini Laporte, 1834
slekten Pseudonomaretus Roeschke, 1907
Pseudonomaretus manni Wickam, 1919
Pseudonomaretus merkeli Horn, 1890
Pseudonomaretus regularis Le Conte, 1884
Pseudonomaretus relictus Horn, 1881


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Pseudonomaretus i Global Biodiversity Information Facility 
Pseudonomaretus – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
Pseudonomaretus regularis - bilde
Norsk entomologisk forening
Mørrifjorden

Mørrifjorden er en fjordarm av Åfjorden i Åfjord kommune i Trøndelag. Fjorden har innløp ved Askerholmen i nord, nesten helt innerst i Åfjorden og strekker seg 2,5 kilometer sørover til gården Møri, som fjorden er oppkalt etter. Midt i fjorden ligger Mørriholmen.Arnvika ligger ved fylkesvei 715 på østsiden av fjorden, fylkesvei 51 går langs størstedelen av vestsiden. 


== Referanser ==
Sphaeroderus

Sphaeroderus er en slekt av billene i delgruppen (underfamilien) jordløpere (Carabinae) i familiegruppen løpebiller. Ingen arter er registret fra Norge. 
Kroppen har form som kan minne om en pæreform. Brystskjoldet har en hjertelignende form og er smalt bakerst, mye smalere enn bakkroppen. De kan ikke fly da flygevingene er reduserte og dekkvingene er sammenvokste langs midtlinjen. Dekkvingene har en oppsvulmet og rund form, de mangler lengdestrimler, men har et uregelmessig kornet mønster.  Hodet er langstrakt framover. Palpenes endeledd er hos hannene tydelig økseformet.
Biller tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår  en metamorfose i løpet av utviklingen. Larvene er ofte radikalt forskjellige fra de  voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadie, en hvileperiode, der billens indre og ytre organer endres.


== Systematisk inndeling ==
Systematikken følger Carabidae of the World

ordenen biller, Coleoptera Linnaeus, 1758
underordenen Adephaga Schellenberg, 1806
overfamilien løpebiller og vannkalver, Caraboidea Latreille, 1802
familien   løpebiller, Carabidae Latreille, 1802
underfamilie jordløpere Latreille, 1802 Carabinae Latreille, 1802
stammen Cychrini Laporte, 1834
slekten Sphaeroderus Dejean, 1831
Sphaeroderus bicarinatus (LeConte, 1853)
Sphaeroderus canadensis Chaudoir, 1861
Sphaeroderus indianae Blatchley, 1910
Sphaeroderus nitidicollis Guerin-Meneville, 1829
Sphaeroderus stenostomus Weber, 1801


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sphaeroderus i Encyclopedia of Life 
(en) Sphaeroderus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Sphaeroderus hos Fossilworks 
(en) Sphaeroderus hos ITIS 
(en) Sphaeroderus hos NCBI 
(en) Kategori:Sphaeroderus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Sphaeroderus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Sphaeroderus – Database Carabidae of the World – engelskspråklig
Norsk Entomologisk forening
Koet

Koet er en fjord i Bjugn kommune i Trøndelag. Fjorden har innløp ved den smale Jøssundstraumen i nord og strekker seg 7 kilometer sørvestover til Oksvoll i bunnen av fjorden.Fylkesvei 721 krysser sundet over Jøssundbrua. Grenda Jøssund ligger på nordsiden av fjorden, rett sør for Fauskan. Ved bunnen av fjorden ligger det et cirka 200 meter bredt eid med Valsfjorden på andre siden. 


== Referanser ==
Lucienne Schmidt-Couttet

Lucienne Schmidt-Couttet (født 27. november 1926, død 4. oktober 2022) var en fransk alpinist.
Under VM i alpint 1954 vant hun gullmedaljen i storslalåm. Hun var gift med den franske alpinisten James Couttet.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – Olympics.com 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – Olympic.org 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – Olympedia 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – FIS (alpint) 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – ski-db.com 
(en) Lucienne Schmidt-Couttet – TheSports.org
Gísli Snær Erlingsson

Gísli Snær Erlingsson (født 21. desember 1964) er en islandsk filmskaper.


== Biografi ==
Erlingsson ble født i Reykjavík i 1964. Etter endt skolegang, jobbet han en stund i svensk TV, hvor han fokuserte på dramaproduksjoner. I 1986 jobbet han med Friðrik Þór Friðriksson på hans film Skytturnar og året etter jobbet han som assisterende regissør på Hrafn Gunnlaugssons film Í skugga hrafnsins. I perioden 1990-1993 skrev og regisserte han seks kortfilmer, både i Frankrike og Island. I 1991 dro han til Paris og tok tre års utdannelse ved La Fémis Institut de Formation et D’Enseignement pour les Métier de L’Image et du Son. Blant hans lærere der fant man navn som Coline Serreau, Marcel Bluwal, Roman Polański, Agnes Varda, Claude Chabrol og Peter Brook. I 1994 ble hans første spillefilm, Stuttur Frakki, sluppet i Reykjavík.


== Utvalgt filmografi ==


=== Regi ===
2000 – Ikíngut
1995 – Benjamín dúfa
1993 – Stuttur Frakki
1988 – Áramótaskaup 1988


=== Manuskript ===
1993 – Stuttur Frakki


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Gísli Snær Erlingsson på Internet Movie Database 
(da) Gísli Snær Erlingsson på Filmdatabasen 
(en) Gísli Snær Erlingsson hos The Movie Database
Romsdalsgata (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Romsdalsgata.Romsdalsgata (1–9b, 2–10) ligger på Dælenenga i bydel Grünerløkka og går fra Schleppegrells gate til Sannergata.
Gata er på et kvartal og har vanlig leiegårdsbebyggelse på begge sider. Nr. 1 er ei ubebygd tomt, en liten grønn lunge.
Gata ble navngitt etter Romsdalen i 1901. Flere gater i strøket har navn etter norske distrikter. 


== Referanser ==
Mull of Galloway

Mull of Galloway (skotsk gælisk: Maol nan Gall ) er en odde i regionen Dumfires and Galloway på vestkysten av Skottland. Spissen av odden er Skottlands sørligste punkt. Mull of Galloway danner nordgrensen for Irskesjøen, på vestsiden av odden går North Channel videre nordover til Atlanterhavet, øst for odden går Solway Firth inn til grensen mellom Skottland og England.
Det er et fyr på odden. Det er et hvitmalt tårn som er 26 meter høyt. Fyret har en rekkevidde på 45 kilometer.
Området er et naturreservat bestyrt av Royal Society for the Protection of Birds.
Romsdalsgata

Romsdalsgata finnes flere steder: 

Romsdalsgata (Oslo), en gate på Dælenenga i Bydel Grünerløkka i Oslo.
Romsdalsgata (Molde), en gate i Molde som er del av Fylkesvei 409.
Håkon With Andersen

Håkon With Andersen (født 9. mai 1949) er en norsk historiker, forfatter og professor ved institutt for historie og klassiske fag på Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet (NTNU) i Trondheim. Andersen har arbeidet innenfor moderne norsk og internasjonal historie periodemessig fra 1750 til 2000, og da særlig med teknologi- og vitenskapshistorie, men også økonomisk, sosial, politisk og kulturell historie.
Han har skrevet bedriftshistorie i form av to bestillingsverk for Akers mekaniske verksted og Det Norske Veritas på slutten av 1980-tallet. Andersen er vararepresentant for de vitenskapelige ansatte ved styret i NTNU og styreleder ved Høgskolen i Narvik. Han var medlem av Teknologirådet frem til 2007 og satt som vitenskapshistoriens representant i juryen som valgte ut bøkene til Bokklubbens Kulturbibliotek i 1998.


== Bibliografi ==
Andersen, Håkon With (1989). Fra det britiske til det amerikanske produksjonsideal: Forandringen av teknologi og arbeid ved Aker mek. verksted og i norsk skipsbyggingsindustri 1935-1970. Trondheim: Tapir. ISBN 82-519-0865-5. 
Andersen, Håkon With og Collett, John Peter (1989). Anchor and balance: Det norske Veritas 1864-1989. Oslo: Cappelen. ISBN 82-02-11769-0. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Andersen, Håkon With og Sørensen, Knut Holtan (1992). Frankensteins dilemma: En bok om teknologi, miljø og verdier. Oslo: Ad Notam Gyldendal. ISBN 82-417-0060-1. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Andersen, Håkon With, Lie, Sissel og Melhus, Marit (2000). KULT - I kulturforskningens tegn: En antologi. Oslo: Pax forlag. ISBN 82-530-2226-3. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Andersen, Håkon With;  m.fl. (2004). Fabrikken. Oslo: Scandinavian Academic Press. ISBN 82-304-0004-0. CS1-vedlikehold: Eksplisitt bruk av m.fl. (link)


=== Vitenskapelige artikler ===
Manna fra himmelen – om teknologihistorie og teknologideterministisk historie Historisk tidsskrift 1987 66: 196-208
Replikk til Francis Sejersted og Lars Herlitz Historisk tidsskrift 1987 66: 569-573


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
NTNU.no – Biografien til Håkon With Andersen
(no) Publikasjoner av Håkon With Andersen i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Håkon With Andersen i BIBSYS
Ingar Kaldal

Svein Ingar Kaldal (født 27. mai 1955 i Namdalseid) er en norsk historiker, forfatter og professor ved Institutt for moderne samfunnshistorie på Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim. Kaldal har arbeidet særlig med kultur– og sosialhistorie fra både 1800- og 1900-tallet, samt innenfor historisk teori og metode. 
Han har arbeidet ved NTNU siden 1985, først som doktorgradstipendiat og oppdragsforsker. I 1994 disputerte han med avhandlingen Arbeid og miljø ved Follafoss Tresliperi og Ranheim papirfabrikk 1920-1970 og fra 1997 ble han professor i historie. Hans nåværende prosjekter handler om skogskulturer i et globalt perspektiv. Kaldal har også arbeidet med teoretiske og metodiske problemer knyttet til kulturell og sosial historie.


== Bibliografi ==
Kaldal, Ingar (1989). Papirarbeidernes historie: Norsk papirindustriarbeiderforbund 1913-1988. [Oslo]: Fellesforbundet/Seksjon papir : Tiden. ISBN 8210032046. 
Kaldal, Ingar (1994). Arbeid og miljø ved Follafoss tresliperi og Ranheim papirfabrikk 1920-1970. Trondheim: Historisk institutt, Universitetet i Trondheim. ISBN 8277650027. 
Kaldal, Ingar (1994). Alltagsgeschichte og mikrohistorie. Trondheim: Historisk institutt, Universitetet i Trondheim. ISBN 82-7765-0019.
Kaldal, Ingar (1997). Veit og gate: daglegliv i Midtbyen i Trondheim 1880-1950. Oslo: Universitetsforl. ISBN 8200127494. 
Kaldal, Ingar m.fl. (red.) (2000). Skogsliv. Kulturella processer i nordiska skogsbygder. Lund: Historiska Media. ISBN 91-88930-98-X.
Kaldal, Ingar (2002). Frå sosialhistorie til nyare kulturhistorie. Oslo: Samlaget. ISBN 978-82-521-5939-4. 
Kaldal, Ingar (2003). Historisk forsking, forståing og forteljing. Oslo: Samlaget. ISBN 978-82-521-5749-9. 
Kaldal, Ingar og Karlsmoen, Astrid (2004). Astrids dagbok: Småbrukerliv 1971-1973. Trondheim: Tapir akademisk forlag. ISBN 978-82-519-1974-6. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Kaldal, Ingar (2005). Hva forteller skogmuseene? Elverum: Norsk skogmuseums skrifter nr 2, 2005.
Kaldal, Ingar (2014). Tøft å tåle. Når sjefen trakasserer - hva gjør vi da? Oslo: Res Publica. ISBN 978-82-8226-033-6.
Kaldal, Ingar (2016). Minner som prosesser i sosial- og kulturhistorie. Oslo: Cappelen Damm Akademisk. ISBN 978-82-02-52983-3. Kaldal, Ingar (2022). Skogens menn. Minner og myter om hoggere og fløtere. Oslo: Aschehoug. ISBN 978-8-20-339403-4


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Ingar Kaldal i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
Ingar Kaldals personlige heimeside
(no) Publikasjoner av Ingar Kaldal i BIBSYS
NTNU.no – Kaldals personlige nettside
Samlaget.no – Biografien til Ingar Kaldal
Khaleda Zia

Khaleda Zia (født 15. august 1945 i Jalpaiguri) er tidligere statsminister i Bangladesh. Hun var, som den første kvinne i landets historie, statsminister fra 1991 til 1996, og deretter igjen fra 2001 til 2006. Hun er enke etter tidligere president i Bangladesh Ziaur Rahman, som ble drept i et attentat. Hun leder også hans gamle parti, Nasjonalistpartiet i Bangladesh.


== Referanser ==
Iajuddin Ahmed

Iajuddin Ahmed (Bengali:ইয়াজউদ্দিন আহম্মেদ), født 1. februar 1931, død 10. desember 2012) var Bangladeshs 13. president fra 6. september 2002 til 12. februar 2009.


== Referanser ==
Pål Thonstad Sandvik

Pål Thonstad Sandvik (født 17. juli 1967) er en norsk historiker og professor innenfor økonomi- og forretningshistorie ved Institutt for moderne samfunnshistorie ved Norges teknisk-naturvitenskapelige universitet i Trondheim. Sandvik har publisert en rekke bøker innen moderne historie i Norge. Blant hans mest kjente arbeider er bidraget til boken om Norsk Hydro, som er et av Norges største og mest kjente industriforetak. Boken førte til kontroverser fordi forfatterne mente å kunne påvise at bedriftsledelsen hadde samarbeidet med den tyske okkupasjonsmakten under andre verdenskrig.Sandvik ble uteksaminert med cand.philol. i historie fra Universitetet i Trondheim i 1993, og har siden publisert en rekke større verker med historien til byen Kristiansand, Falconbridges nikkelraffineringsverk i Norge og historien til Trøndelagsregionen. Den 7. november 2008 disputerte han over avhandlingen The Making of a Subsidiary, Falconbridge Nikkelverk, 1910–1929–2004, for en doktorgrad ved NTNU. 
Sandvik var fra august 2009 til sommeren 2013 neststyrer ved Institutt for historie og klassiske fag, NTNU.


== Referanser ==


== Bibliografi ==
Sandvik, Pål Thonstad (1994). Mekanisk Industri i en europeisk periferi. Fabrikken ved Nidelven 1843-76. Oslo: Ad Notam Gyldendal. ISBN 82-417-0367-8. 
Sandvik, Pål Thonstad (1999). Kristiansands historie 1945-1999. Kristiansand: Agder Historielags Årsskrift. ISBN 82-995157-1-8. 
Sandvik, Pål Thonstad og Andresen, Espen (2000). Kristiansand Energiverk. I elektrisitetens århundre 1900-2000. Kristiansand: Agder Historielags Årsskrift. ISBN 82-995715-0-2. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)
Sandvik, Pål Thonstad (2004). Falconbridge Nikkelverk 1910-1929-2000, et internasjonalt selskap i Norge. Kristiansand. ISBN 82-303-0215-4. 
Johannessen, Finn Erhard, Rønning, Asle og Sandvik, Pål Thonstad (2005). Nasjonal kontroll og industriell fornyelse, Norsk Hydros historie 1945-77. Oslo: Pax Forlag. ISBN 978-82-530-2835-4. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link)


== Eksterne lenker ==
NTNU.no – Biografien til Pål T. Sandvik
(no) Publikasjoner av Pål Thonstad Sandvik i forskningsdokumentasjonssystemet CRIStin
(no) Publikasjoner av Pål Thonstad Sandvik i BIBSYS
Sundes gate (Oslo)

Sundes gate var ei planlagt gate mellom Vogts gate og Fagerheimgata øverst i bydel Grünerløkka i Oslo. Den blei aldri opparbeidd som egen gate, men Christian Michelsens gate (del av Ring 2) går nå i stort sett samme løp.
En del av Hallénparken var regulert som Sundes gate 2.Gatenavnet er etter ordfører i Kristiania Elias Sunde.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Sundes gate». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 547. ISBN 978-82-573-1760-7.
Gli Scapoli

Gli Scapoli var et norsk mannskor under ledelse av Reza Aghamir som eksisterte fra 1992 til 1998.Koret åpnet Gay Games i Amsterdam i 1997 og ble nominert til Spellemannprisen i 1997. Høsten 1998 ble koret oppløst. 


== Diskografi ==
1993 – Grieg A Cappella
1994 – Max Reger: Opus 83
1995 – Kjell Habbestad: Ei natt på jorda
1995 – Kjell Habbestad: Mostraspelet
1997 – Everything Must Change
1997 – «I Believe I Can Fly» (singel)


== Utvalgte sangere ==
Rein Alexander – vinner av Kjempesjansen 2003
Jan-Tore Saltnes – sanger i Nordic Tenors
Heine Totland – kjent fra blant annet Skal vi danse
Fredrik Otterstad – dirigent i Sølvguttene
Nils Christian Fossdal – kjent fra blant annet Mamma Mia


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
VG-lista – «Everything Must Change» hadde 9 uker på lista i 1997–1998
Kunstskolen i Bergen

Kunstskolen i Bergen (KIB) er en toårig, privat fagskole innen kunstfag. Skolen holder til i Marken 37 i Bergen sentrum. 
Skolen ble etablert i 1988, og ble i 1998 godkjent som fagskole. NOKUT har godkjent skolen som fagskole. Skolen har 54 studieplasser og mottar statsstøtte. 
KIB er medlem av Forum for kunstfaglig utdanning og alle lærerne ved KIB er praktiserende billedkunstnere. Skolen flyttet fra Møllendalsveien 8 til nye lokaler i Marken 37 sommeren 2020, før oppstart av studieåret 2020/2021.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted
Gore-Tex

Gore-Tex er et syntetisk, vanntett og pustende tekstil, og er et registrert varemerke for W.L. Gore & Associates. Det ble oppfunnet av Wilbert L. Gore (1912–1986), Rowena Taylor og Gores sønn, Robert W. Gore til bruk i romfartsindustrien.
Gore-Tex ble patentert i 1976. Hovedpatentet er utløpt og det finnes en rekke produkter med liknende egenskaper som bruker samme teknologi. I likhet med en rekke andre patenterte teknologier som nylon er Gore-Tex i ferd med å bli en generisk betegnelse for vanntette, pustende tekstiler og sko.


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Gore-Tex – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Arturo Labriola

Arturo Labriola (født 21. januar 1873 i Napoli i Italia, død 23. juni 1959) var en italiensk revolusjonær syndikalistisk og sosialistisk politiker og journalist.


== Liv og virke ==
Labriola studerte jus og meldte seg inn i Det italienske sosialistparti i 1895, der han ble ledende innen partiets revolusjonære fløy – til forskjell fra Filippo Turati. Etter å ha støttet opptøyene i 1898 måtte han flykte fra Italia for å unngå arrest.Han returnerte til Italia i 1900, og i 1902 begynte han å utgi en ukeavis ved navn Avanguardia Socialista. Den ble sentral for den italienske revolusjonære syndikalisme.Senere reviderte han sitt syn. Han trakk sin støtte til revolusjonsideene og ble marxistisk reformist. Han ble innvalgt i det italienske parlament som uavhengig deputert. 
Han var positiv til Italias inntreden i første verdenskrig og ble arbeidsminister under den siste av Giovanni Giolittis regjeringer (1920).
Som motstander av fascismen måtte han i landflyktighet til Frankrike etter at Benito Mussolini kom til makten. Han vendte hjem først i 1935, og gjorde tjeneste som utpekt senator i den konstituerende forsamling for den nye italienske republikk.


== Verker ==
La teoria del valore di C. Marx, Studio sul III libro del Capitale (1899)
Riforme e rivoluzione sociale (1904, 1906)
Karl Marx, L'Économiste, Le Socialiste (1910)
Storia di dieci anni (1910)
La guerra di Tripoli e l'opinione socialista (1912)
Spiegazioni a me stesso


== Referanser ==
Spiralgalakse

En spiralgalakse er en galakse som har en tynn skive av stjerner, gass og støv som danner en mer eller mindre kontinuerlig spiralform. De fleste spiralgalaksene har et tykkere og kuleformet sentrum. De fleste spiralgalaksene har også større mengder av interstellar gass som kan gi opphav til nye generasjoner stjerner. Opphavet til spiralarmene kan være tetthetsbølger som forplanter seg gjennom galakseskiven.
Eksempel på kjente spiralgalakser i universet er Andromedagalaksen, Sombrerogalaksen og vår egen Melkeveien.


== Eksterne lenker ==
(en) Spiral galaxies – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) spiralgalakse i Unified Astronomy Thesaurus
Ulvenveien (Oslo)

Se pekerside for flere forekomster av Ulvenveien.Ulvenveien (47–125n, 62–114) er en vei på Økern og Ulven i Oslo. Opprinnelig gikk den fra Trondheimsveien til Ulven gård (anlagt ca. 1855). Dagens Lørenveien er en del av dette gamle veiløpet. Strekningen mellom rundkjøring nummer to ved Økernsenteret og Standardveien er del av Riksvei 163.
I dag starter Ulvenveien i en rundkjøring på Økern torgvei nær Ring 3. Det er imidlertid noen løse nummer som ikke har tilknytning til dagens vei. Dette er:

nr 47, en villa ved sida av tranfabrikken i Peter Møllers vei 15, ligger idag langs Dag Hammarskjølds vei. Nr. 49 og 51 er revet.
nr 62, den gamle Løren skole (oppført 1891, arkitekt Nils Bay (trebygg); 1910, arkitekt Harald Bødtker (murbygg)), idag Økern torgvei 4.
nr 65, 66 og 68, rigg- og lagereiendommer sør for Løren skole, har blitt revet.Fra Økern torgvei går Ulvenveien i rett linje mot sørøst forbi Økernsenteret der den krysser over Grorudbanen. Området hadde tidligere mye industri- og lagerbygg, som ble revet da Økernkrysset ble ombygd. Etter Alnabanen undergang befinner seg nr 88, som var bruket Mellom-Hovin under Hovin gård. Det siste bygget her blei revet i 1997.
Veien krysser så i bru over Europavei 6. På vestsida lå tidligere Ulven gård (nr 111). I 1982 blei det her anlagt et stort underjordisk lager, Oslo varedistribunal (nå DHL Solutions), med terrasseblokker oppå.
På østsida av veien etter rampen mot E6 ligger Østre Aker kirke (tidligere nr 110; oppført 1860, arkitekter Carl, Ferdinand og Albert Unger), prestegård (nr 112; fra 1858) og gravlund (nr 114; innvia 1860).
Ulvenveien fortsetter til Strømsveien. Forbindelsen til denne er sperret med en bom. På vestsida ligger et større boligfelt med blokker med adresse til Karl Staaffs vei.
Ulvenveien 47 og 65 ligger i bydel Grünerløkka. Nr 75–99 og 62–102 tilhører bydel Bjerke, og veien for øvrig bydel Alna.


== Litteratur ==
Knut Are Tvedt, red. (2010). «Ulvenveien». Oslo byleksikon (5. utg.). Oslo: Kunnskapsforlaget. s. 598. ISBN 978-82-573-1760-7. 


== Eksterne lenker ==
«Oslo kommune – Bydelsoversikt (U)». Oslo kommune. Arkivert fra originalen 5. november 2014. Besøkt 25. oktober 2015.
Tarvafjorden

Tarvafjorden er en fjord i Bjugn kommune i Trøndelag mellom øygruppen Tarva i vest og fastlandet i øst. Fjorden har en lengde på rundt tolv kilometer og grenser til Frohavet i begge ender.Fjorden har innløp i nord mellom Tristeinen i vest og Kvaløy fyr i øst. Av de større øyene i Tarva langs fjorden finner en Været, Husøya og Karlsøya. Fra Husøya går det ferge over fjorden til Djupfest. I sør ender fjorden mellom Gyltingen i vest og Festholmen ved Nes. Tørrskjær fyr ligger midt i leia lengst sør i fjorden. 
I øst går Valsfjorden innover til Oksvoll.


== Referanser ==
C6

C6 kan vise til:

C6 – en konvoluttstørrelse.
Sjette generasjon av Chevrolet Corvette
Citroën C6
Internettsjargong for cybersex
C6 – et Metalband fra Nord-Norge
Cromarty

Cromarty (Skotsk gælisk: Cromba) er en landsby (village) i regionen Highland i Skottland. Den har historisk status som kongelig Burgh. Byen var hovedstad («County seat») for det tradisjonelle grevskapet Cromartyshire.

Cromarty ligger på nordøstkysten av Skottland, på sørsiden av innløpet til Cromarty Firth fra Moray Firth. Invergordon ligger om lag sju kilometer lenger vest på andre siden av fjorden. 
Ved folketellingen i 2001 hadde Cromarty 719 innbyggere. I 2006 ble folketallet estimert til 720 innbyggere.Det arrangeres en årlig filmfestival i Cromarty.I 1846 ble det anlagt et fyr ved Cromarty, tårnet er 13 meter høyt. Fyret ble automatisert i 1985, og slukket i 2006.


== Referanser ==