jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Anne-Lise Seip

Anne-Lise Seip (født 6. november 1933 i Bergen), er tidligere professor i historie ved Universitetet i Oslo og spesialist på 1800-tallets norske sosial- og velferdshistorie. 
Hun tok hovedfag i 1966 og dr. philos. i 1974 med avhandlingen: "Vitenskap og virkelighet; sosiale, økonomiske og politiske teorier hos T.H. Aschehoug 1845-1882" . Hun var førsteamanuensis ved Kriminologisk institutt ved Universitetet i Oslo i 1974 og førsteamanuensis ved Historisk institutt 1975. Hun ble professor i moderne historie samme sted fra 1985. 
Anne-Lise Seip er særlig kjent for sitt arbeid med velferdshistorie. Hun har også vært opptatt av nasjonal identitet og nasjonsbygging. Hun er forfatter av Aschehougs Norgeshistorie, bind 8: Nasjonen bygges 1830-1870. I 2007 gav hun ut Demringstid. Johan Sebastian Welhaven og nasjonen, en biografi om forfatteren Welhaven, men også en beskrivelse av nasjonsdanningen fra 1830 og fremover. Seip har skrevet flere fagbøker og artikler om ulike emner. 
Anne Lise Seip var representant og vararepresentant for Sosialistisk folkeparti i herredsstyret i Bærum 1964-71. Hun var medlem av Kringkastningsrådet fra 1974 til 1981 og medieutvalget under Kirke- og undervisningsdepartementet i 1979.
Hun var gift med Jens Arup Seip.


== Bibliografi ==


=== Artikler i Historisk tidsskrift ===
Morsøkonomi, familieøkonomi og samfunnsøkonomi. Barnetrygden i historisk perspektiv Historisk tidsskrift 1989 68: 412-433
Tokammerhøyre foran forfatningskampen i 1870-årene. En politisk gruppe på jakt etter lederskap og tilhengere Historisk tidsskrift 1973 52: 138-157
Forholdet mellom "Capitalen og Arbeidet" i gruvesamfunnet Røros 1851. Eilert Sundts undersøkelse, og de faglige og ideologiske forutsetninger for den Historisk tidsskrift 1974 53: 389-407
Om opprettelsen av Arbeiderbruk- og Boligbanken i sosialpolitisk perspektiv Historisk tidsskrift 1975 54: 100-119
Eilert Sundt og vekstideologiens dilemma Historisk tidsskrift 1975 54: 316-346
Velferdsstatens framvekst i Norge Historisk tidsskrift 1979 58: 43-69
Eilert Sundt og drømmen om "det tette samfunn". En studie i sosialpolitiske holdninger Historisk tidsskrift 1981 60: 324-336
Fattiglov og fattigvesen i mellomkrigstiden – et forsørgelsessystem under krise Historisk tidsskrift 1987 66: 276-300
Freidige og uforsagte diakonisser. Opposisjonsinnlegg ved Kari Martinsens doktordisputas Historisk tidsskrift 1987 66: 400-418


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Publikasjoner av Anne-Lise Seip i BIBSYS
Aina Schiøtz «Mitt levebrød speiler min politiske interesse». Anne-Lise Seip som historiker og sosialpolitisk premissleverandør Arkivert 16. april 2016 hos Wayback Machine. Minibiografi i Prosa 06|08
Avesta kommune

Avesta kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Avesta.


== Tettsteder ==
Avesta kommune hadde fem tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Referanser ==
Decet Romanum Pontificem

Decet Romanum Pontificem er navnet på den pavelige bulle hvorved pave Leo X ekskommuniserte Martin Luther. Den ble gitt den 3. januar 1521.


== Andre buller med samme navn ==
Det finnes i det minste to andre viktige pavelige buller med navnet Decet Romanum Pontificem: En datert 23. februar 1596 og gitt av pave  Klemens VIII, og én datert 12. mars 1622, av pave Gregor XV.


== Bullen og dens kontekst ==
Bullen ble gitt en god stund etter at den seksti dager lange fristen som advarselsbullen Exsurge Domine hadde gitt Martin Luther for å gjøre avbikt. Den fristen utløp den 27. november 1520, etter at eksemplarer av den var blitt festet til kirkedørene til katedralene i Meissen, Merseburg og Brandenburg og etter at den tyske munken selv hadde mottatt originalbullen.
Det Luther gjorde, var å fullførte bruddet på en måte som var synlig for alle. I Wittenberg oppfordret Filip Melanchthon universitetsstudentene til å begi seg til Elsterporten, der de avsang «Requiem aeternam», drikkeviser og «Te Deum laudamus», hvorpå Luther satte fyr på bullen. Samtidig ble også de kirkelige rettsbøker brent.
Bullen Decet Romanum Pontificem fastslo at Luther nå var offisielt å betrakte som en heretiker, og likeså dem som anerkjente hans lære og hjalp ham i hans forehavender.
Paven reserverte til seg selv eneretten til å løse Luther fra bannet. Han oppfordret alle erkebiskoper, biskoper, domkapitler, kanniker og ordensforesatte til å bekjempe den lutherske vranglære og forsvare den katolske tro. Samme dagen bullen ble publisert, ble det sendt apostoliske skriv til erkebiskop Albrecht av Mainz (som var generalinkvisitor for hele Tyskland) og til de pavelige utsendinger Caracciolo og Eck der de ble gitt de nødvendige pavelige fullmakter til å kjempe imot og dømme alle gjenstridige tilhengere av det som senere ble kjent som lutherdommen.


== Opphevelse uaktuelt ==
Mot slutten av 1900-tallet bad lutheranere involvert i de bilaterale luthersk-katolske økumeniske samtaler om at ekskommunikasjonen av Martin Luther skulle oppheves. Men Vatikanets svar var at det ligger i sakens natur at man kun opphever ekskommunikasjoner så lenge den ekskommuniserte selv er i live.


== Eksterne lenker ==
Bannbullen Decet Romanum Pontificem,  Vatikanets hemmelige arkiv
teksten til Decet Romanum Pontificem (Microsoft Word format)
Fylkesvei 7982

Fylkesvei 7982 går mellom Čunovuohppi og sentrum i Kautokeino kommune.
Veien ble anlagt som anleggsvei for Biedjovagge gruver. Strekningen mellom Kautokeino og fylkesgrensen hadde arbeidstittelen Indre Riksvei. Den ble påbegynt i månedskiftet juni-juli 1968 og ble åpnet for biltrafikk samme år.  Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 6 (Finnmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KautokeinoBiedjovággeluodda 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7982
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7978

Fylkesvei 7978 går mellom Kautokeino og Njavevuolessuolu i Kautokeino kommune. Veien er 13,0 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 4 (Finnmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 Kautokeino


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7978
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Falu kommune

Falu kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Falun.


== Tettsteder ==
Falu kommune hadde tolv tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Administrativ historie ==
I det store året for sammenslåinger i 1952 hendte det ikke annet enn at Aspeboda landskommune ble slått sammen med Stora Kopparbergs landskommun. De andre fem landskommunene og byen Falun forble uforandret. I 1967 ble Stora Kopparberg og Vika landkommun slått sammen med Falu by. Ved kommunereformen i Sverige i 1971 ble Falu kommun' dannet ved at byen ble slått sammen med landkommunene Bjursås, Enviken, Sundborn och Svärdsjö.


== Kommunevåpenet ==
Blasonering: I felt av gull fra kant til kant en krenelert mur og deretter tre koppersymboler, alt i rødt.

 
Det eldste seglet for Falun er fra 1642 og inneholder et koppertegn. På 1900-talle ble dagens våpenskjold skapt og ble av Sveriges konge fastsatt i 1932. Etter kommunesammenslåingen i 1971 ble bildet forenklet og ble registrert hos PRV i 1988. Etter som man befant seg i Dalarna hadde også de andre kommunene som ble innlemmet i Falun egne segl, men gyldigheten av disse opphørte.

		
		


== Kirkesogn ==
Bjursås
Enviken
Svärdsjö
Sundborn
Vika
Stora Kopparberg
Aspeboda


== Församlinger ==
Aspeboda församling
Bjursås församling
Envikens församling
Falu Kristine församling
Grycksbo församling
Hosjö församling
Stora Kopparbergs församling
Sundborns församling
Svärdsjö församling
Vika församling


== Politikk ==


=== 2002-2006 ===
Etter valget i 2002 er kommunen styrt av Socialdemokraterna, Centerpartiet och Miljöpartiet.


=== 2006-2010 ===
Etter valget 2006 styres kommunen av Moderata samlingspartiet, Centerpartiet, Kristdemokraterna, Folkpartiet och Falupartiet. 


== Referanser ==
Gagnef

Gagnef er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. I 2010 hadde tettstedet 1 049 innbyggere.


== Referanser ==
Djurås

Djurås er et tettsted i Gagnef kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Det er Gagnef kommunes administrasjonssenter. I 2010 hadde tettstedet 1 278 innbyggere.


== Referanser ==
Barntrup

Barntrup er en by og kommune i den tyske delstaten Nordrhein-Westfalen i Regierungsbezirk Ostwestfalen-Lippe og hører til kretsen Lippe.
Barntrup ble grunnlagt av greve von Sternberg i 1317.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(de) Offisielt nettsted 
(en) Barntrup – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Liberal Party of Australia

Liberal Party of Australia er et liberalkonservativt australsk politisk parti, som har eksistert siden 1944. Det ledes av Scott Morrison. I regjeringsposisjon styrer partiet vanligvis i koalisjon med National Party of Australia.
I 2007 tapte John Howard og liberalpartiet valget mot Kevin Rudd og arbeiderpartiet.


== Føderale ledere av partiet ==
Vist kronologisk1945 – Robert Menzies (Statsminister 1949-66)
1966 – Harold Holt (Statsminister 1966-67)
1968 – John Gorton (Statsminister 1968-71)
1971 – William McMahon (Statsminister 1971-72)
1972 – Billy Snedden
1975 – Malcolm Fraser (Statsminister 1975-83)
1983 – Andrew Peacock (Første periode)
1985 – John Howard (Første periode)
1989 – Andrew Peacock (Andre periode)
1990 – John Hewson
1994 – Alexander Downer
1995 – John Howard (Andre periode) (Statsminister 1996-2007)
2007 – Brendan Nelson
2008 – Malcolm Turnbull
2009 – Tony Abbott
2015 – Malcolm Turnbull
2018 – Scott Morrison


== Føderale nestledere av partiet ==
Vist kronologisk1944 – Eric Harrison
1956 – Harold Holt (Leder 1966-67)
1966 – William McMahon (Leder 1971-72)
1971 – John Gorton (Leder 1968-71)
1971 – Billy Snedden (Leder 1972-75)
1972 – Phillip Lynch
1982 – John Howard (Leder 1985-89 & 1995-2007)
1985 – Neil Brown
1987 – Andrew Peacock (Leder 1983-85 & 1989-90)
1989 – Fred Chaney
1990 – Peter Reith
1993 – Michael Wooldridge
1994 – Peter Costello
2007 – Julie Bishop
2018 – Josh Frydenberg


== Kilder ==
Gerard Henderson, Menzies' Child: The Liberal Party of Australia 1944-1994, Allen and Unwin, 1994
Dean Jaensch, The Liberals, Allen and Unwin, 1994
John Nethercote (ed.), Liberalism and the Australian Federation, Federation Press, 2001
Marian Simms, A Liberal Nation: The Liberal Party and Australian Politics, Hale and Iremonger, 1982
Graeme Starr, The Liberal Party of Australia: A Documentary History, Drummond/Heinemann, 1980


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Liberal Party of Australia – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Hedemora kommune

Hedemora kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Hedemora.


== Tettsteder ==
Hedemora kommune hadde seks tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Politikk ==

Etter kommunevalget i 2006 styres kommunen av Socialdemokraterna, Miljöpartiet og Vänsterpartiet. 
Mandatene i kommunestyret er fordelt på følgende måte:


== Kjente personer med tilknytning til Hedemora kommune ==
Martin Koch, forfatter
Martin Matsbo, verdensmester i langrenn
Jonas Nilsson, verdensmester i slalåm
Bertil Tallberg, diskoskaster


== Vennskapsbyer ==
Hedemora har idag fem vennskapsbyer:

 Bauska, Latvia
 Ishozi-Ishunju-Gera, Tanzania
 Nord-Fron, Norge
 Nysted, Danmark
 Veckelax, Finland


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Hedemora Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (sv)
Leksand kommune

Leksand kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunen har grenser mot nabokommunene Mora i nordvest, Rättvik i nordøst, Falun i øst, Borlänge og Gagnef i sør og Vansbro i sørvest. Kommunens administrasjonssenter ligger i Leksand.


== Geografi ==
Kommunen ligger ved sørenden av innsjøen Siljan. Österdalälven, renner ut av Siljan ved Leksand tettsted. Store skogarealer på morenegrunn, jordbruksarealer ved Siljan og Österdalälven.Riksväg 70 går gjennom kommunen. Leksand kommune er knytta til det svenske jernbanenettet gjennom Dalabanan, som har stasjoner i Insjön, Leksand og Tällberg.


== Tettsteder ==
Leksand kommune hadde åtte tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Vennskapsbyer ==
Leksand har sju vennskapsbyer:

 Aurora, Canada
 Brainerd, Minnesota, USA
 Hørsholm, Danmark
 Karksi-Nuia, Estland
 Lillehammer, Norge
 Oulainen, Finland
 Tobetsu, Japan


== Kuriosa ==
Musikeren Karin Park kommer opprinnelig fra Djura i Leksand kommune.
Både Åhléns og Clas Ohlson AB ble starta i Insjön i Leksand kommune, og hovedkvarteret og postordreavdelinga til Clas Ohlson ligger fortsatt her.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(sv) Offisielt nettsted 
(en) Leksand Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons  (sv)
Fylkesvei 7976

Fylkesvei 7976 går mellom Goahtejávri og Ávži i Kautokeino kommune. Veien er 10,8 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 2 (Finnmark).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KautokeinoÁvžiluodda 

Endepunkt Ávži


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7976
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ludvika kommune

Ludvika kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Ludvika. Kommunen grenser til åtte andre kommuner. I nord ligger Vansbro, Gagnef og Borlänge, i øst Säter og Smedjebacken, i sør Ljusnarsberg og Hällefors og i vest Filipstad kommune.


== Tettsteder ==
Ludvika kommune hadde tolv tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Kjente personer fra Ludvika kommune ==

		


== Noter ==


== Referanser ==
Kammerkoret NOVA

Kammerkoret NOVA ble startet høsten 2001 av dirigent Anne Karin Sundal-Ask. Koret var hennes eksamensprosjekt ved Norges musikkhøyskole våren 2003, men er videreført også etter dirigentens avsluttede studier.
Ensemblet består av 32 sangere i alderen 20-39 år. Repertoaret er vidt og spenner fra Bach-motetter til samtidsmusikk. Koret har et høyt ambisjonsnivå og har i tillegg til  flere konserter og private oppdrag også rukket å delta i flere konkurranser: European Grand Prix finale i Varna, Bulgaria (mai 2005), Guido d'Arezzo, Italia (august 2004) og Musica Mundi International Choir Competition, Budapest (april 2003).
Våren 2008 utga Kammerkoret NOVA sin første CD, til gode kritikker. I denne forbindelse lagde koret også en musikkvideo til musikkstykket «Water Night» av Eric Whitacre, som også er første spor på CD-en.


== Dirigenter ==
2001: Anne Karin Sundal-Ask
2013: Vivianne Sydnes
2015: Yuval Weinberg
2018: Tore Erik Mohn


== Diskografi ==
2008: NOVA ‎(LAWO Classics), med Anne Karin Sundal-Ask
2011: To Whom We Sing ‎(LAWO Classics), med Anne Karin Sundal-Ask
2015: RÚNATAL fra Witch Mass (LAWO Music) med musikk av Martin Romberg, dirigert av Vivianne Sydnes


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Offisielt nettsted 
(en) Kammerkoret NOVA på Discogs 
(en) Kammerkoret NOVA på MusicBrainz
Klinkermurstein

Klinkermurstein er en type murstein som brukes i husbygging. 'Klinker' var betegnelsen på murstein som lå for nære flammene i ovnen når de ble brent. disse fikk en annen tekstur og farge og ble opprinnelig forkastet. Men på begynnelsen av nittenhundretallet oppdaget arkitekter disse mursteinene og fant at de var både fullt brukbare og hadde estetiske kvaliteter. Klinkermurstein ble en viktig ingrediens i den tyske mursteinsekspresjonismen (backsteinexpressionismus)
Ordet «Klinker» kommer muligens av «Klingende murstein».


== Referanser ==
Sälen

Sälen er et tettsted i Malung-Sälen kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Sälen ligger cirka 65 kilometer nordvest for Malung. I 2010 hadde tettstedet 652 innbyggere.Sälen er et vintersportssted og startpunkt for Vasaloppet. 
Ved Västerdalälven i Sälen fantes det bosetninger allerede i middelalderen. Sälen-området har syv vintersportsanlegg av varierende størrelse. De største er Lindvallen/Högfjället og Tandådalen/Hundfjället som eies og drives av Skistar. Lindvallen og Hundfjället har en mer barneinnrettet profil med store barneområder. Tandådalen har mer avanserte utforløyper.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Sälen – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisielt mnettsted
Fylkesvei 7742

Fylkesvei 7742 går mellom Ytter-Aun og Høgda i Harstad kommune. Veien er 10 km lang.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 2 (Troms).


== Kommuner og knutepunkter ==

 HarstadAunfjellveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7742
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Mora kommune

Mora kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige.  Kommunen har grenser mot nabokommunene Älvdalen, Malung-Sälen, Vansbro, Leksand, Rättvik og Orsa i Dalarnas län. I nord har kommunen grense mot Härjedalen kommune i Jämtlands län. Kommunens administrasjonssenter ligger i Mora.


== Geografi ==
Landskap prega av skog, småvann og myr. Den østlige delen av Orsasjön og den nordlige delen av Siljan ligger i kommunen, det samme gjør den største øya i Siljan, Sollerön. Österdalälven renner gjennom kommunen. Vest i kommunen ligger innsjøen Venjansjön.
E45, riksväg 26 og riksväg 70 går gjennom kommunen. Mora er knytta til det svenske jernbanenettet gjennom Dalabanan og Inlandsbanan. Mora-Siljan flygplats har daglige avganger til Stockholm Arlanda.


== Tettsteder ==
Mora kommune hadde tolv tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Se også ==
Vasaloppet


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Mora Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Mora kommunes offisielle hjemmeside
Robert Helseth

Robert Helseth (1922–2015) var en norsk marineoffiser og viseadmiral.
Han var kommandør og sjef for Kysteskadren 1972, kontreadmiral 1973 og sjef for sjøstridskreftene i Nord-Norge frem til 1978, sjef for Sjøforsvarets forsyningskommando mellom 1978 og 1980 og øverstkommanderende i Sør-Norge til 1983.


== Referanser ==
Orsa kommune

Orsa kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Orsa.
Kommunen opplevde et jordskjelv på 4,7 15. september 2014 kl. 15:08


== Tettsteder ==
Orsa kommune hadde to tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Administrativ historie ==
Orsa kommune omfatter idag samme område som i 1863.


== Kommunevåpenet ==
Blasonering: I et felt av gull, tre røde orsaslipesteiner, ordnet to og en.
Produksjon av slipesteiner har skjedd lenge i traktene rundt Orsa og en slik finnes også avbildet på et segl fra 1720. Våpenet ble bekreftet av den svenske kongen i 1943.Kommunen ble ikke berørt av 50- og 60-tallets kommunereformer, men våpenet ble registrert i Patent og registreringsverket i henhold til de nye bestemmelsene for kommunale våpen i 1974.


== Næringsliv ==
Orsa kommunes næringsliv består først og fremst av middelstore foretak innom skogs- og verkstedsindustrien, samt innen turistnæringen. Til de største selskapene hører AB Kandre og Orsa Link AB, begge ligger i selve Orsa by. Hovedtyngden av arbeidsplassene befinner seg likevel innen offentlig sektor og turistnæringen.


== Utdanning ==
Kommunen har en høyskole, Orsaskolan, som ligger i Orsa.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Orsa Municipality – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Orsa kommun
Orsaskolan Arkivert 14. april 2021 hos Wayback Machine.
Orsaportalen
Randi Helseth

Randi Helseth (født 9. februar 1905 i Oslo, død 24. september 1991) var en norsk sanger. Hun debuterte i 1934 som konsertsanger, og i 1938 som operasanger. Helseth var knyttet til Nationaltheatret, Den Nationale scene og Den norske opera, og opptrådte som solist både i Norge og i utlandet, blant annet USA. Hun var lærer for Solveig Kringlebotn.Hun vant Musikkritikerprisen for 1949/1950. I mai 2000 ble Nina Sundbyes portrettbyste av henne i Ås avduket.


== Diskografi ==
Randi Helseth. Pro Musica 1985


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Randi Helseth hos Nationaltheatret 
(no) Randi Helseth i Norsk musikkhistorisk arkiv
Fylkesvei 7784

Fylkesvei 7784 går mellom Refsnes og Skjellvikneset i Kvæfjord kommune.
Fylkesveien går på østsiden av Austerfjorden, en fjordarm av Gullesfjorden. Den kommunale veien går videre inn til botnen av Austerfjorden, og videre ut igjen på vestsiden til Kjengsnes.
Frem til 2019 hadde veien betegnelsen fylkesvei 104 (Troms).


== Kommuner og knutepunkter ==

 KvæfjordAusterfjordveien 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7784
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldingerStatens vegvesens vegliste 2012, fylkes- og kommunale veger Troms (s. 28-29)
Harstad Tidende: Ras sperrer veien (29. mai 2012, besøkt 30. mai 2012)
Vegvesenets vegkart
Rättvik kommune

Rättvik kommune er en kommune i Dalarnas län i landskapet Dalarna i Sverige. Kommunens administrasjonssenter ligger i Rättvik.


== Tettsteder ==
Rättvik kommune hadde seks tettsteder i 2010. I tabellen oppgis antall innbyggere per 31. desember 2010.


== Referanser ==
Red Cross Nordic United World College

Red Cross Nordic United World College (RCNUWC) er en av skolene til stiftelsen United World Colleges. Skolen ble grunnlagt i 1995, og ligger i Fjaler kommune i Sunnfjord. Områdeplan og bygningene ble tegnet av Arkitektgruppen CUBUS.
Skolen har ca. 200 studenter fra mer enn 80 ulike nasjoner. Flere av studentene er flyktninger og har bakgrunn fra land i krig og konflikt. Hvert år er det også representanter fra SOS Barnebyer. Etter to år med undervisning basert på International Baccalaureate (IB) Diploma Programme går de fleste over i høyere utdanning ved prestisjefylte universiteter verden over. Mange elever arbeider frivillig i Latin-Amerika, Afrika og Asia før de begynner videre studier. Skolen har internat, der elevene bor i femmannsrom i en "studentlandsby". Ca. 30 % av elevene er norske.
Skolen tilbyr sommerleir for barn i samarbeid med Røde kors og Lions Clubs International, og leirskole for norske skoleklasser.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) UWC Red Cross Nordic – kategori av bilder, video eller lyd på Commons