jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Papilio aegeus

Papilio aegeus er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i Australia, New Zealand og helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio aegeus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio aegeus Donovan, 1805


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio aegeus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio aegeus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio aegeus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio aegeus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio aegeus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) aegeus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio aegeus – www.nic.funet.fi/
Parc de l’Espanya Industrial

Parc de l'Espanya Industrial er en park mellom bydelene Sants og Hostafrancs i distriktet Sants-Montjuïc i den katalanske byen Barcelona. Den ligger rett ved jernbanestasjonen Barcelona Sants.
Parken ble konstruert i 1985 av arkitektene Peña Ganchegui og Ruiz. Navnet stammer fra tekstilfabrikken Espanya Industrial som lå på stedet fram til 1985.
Papilio alcmenor

Papilio alcmenor er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte. Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio alcmenor tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio alcmenor (C. & R. Felder, 1864)


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio alcmenor i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio alcmenor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio alcmenor hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio alcmenor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio alcmenor – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) alcmenor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio alcmenor – www.nic.funet.fi/
Parc Zoològic de Barcelona

Parc Zoològic de Barcelona (Dyreparken i Barcelona) ligger i Parc de la Ciutadella i den katalanske byen Barcelona. Beliggenheten ble valgt fordi bygningene i parken ble ledige etter Verdensutstillinga i 1888. Den ble åpna på Catalonias nasjonaldag, 11. september, 1892, og de første dyra kom fra samlinga til Lluís Martí i Codolar. Han hadde tidligere hatt dem på gården sin i Horta.
Dyreparken i Barcelona har en av de viktigste samlingene av dyr i Europa. I mange år, nærmere bestemt fra 1966 til 2003 var hovedattraksjonen den berømte albinogorillaen Floquet de Neu (Snøfnugg).


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Zoo de Barcelona – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) Parc Zoològic de Barcelona – galleri av bilder, video eller lyd på Commons
Papilio anactus

Papilio anactus er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i Australia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio anactus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio anactus MacLeay, 1826


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio anactus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio anactus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio anactus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio anactus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio anactus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio anactus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio anactus – www.nic.funet.fi/
Papilio antimachus

Papilio antimachus er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i det tropiske Sentral-Afrika.


== Utseende ==
En svær, svært langvinget, oransje og svart sommerfugl. Vingespennet kan nå opp til 23 centimeter, den er dermed med god margin den største dagsommerfuglen i Afrika og en av de største i verden. På kroppsform og farge kan den ligne på sommerfuglene i gruppen Acraeini, men den er mange ganger så stor som dem. Den ligner overflatisk svært lite på andre svalestjerter.


== Levevis ==
Denne arten lever i tropisk skog. Den er svært giftig, de oransje og svarte fargene signaliserer dette, slik at fugler sjelden forsøker å spise den.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt fra Angola i sør til Ghana, Nigeria og Uganda i nord.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio antimachus Drury, 1782


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio antimachus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio antimachus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio antimachus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio antimachus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio antimachus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio antimachus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio antimachus – www.nic.funet.fi/
Papilio appalachiensis

Papilio appalachiensis er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i Nord-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio appalachiensis tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio appalachiensis Pavulaan & Wright, 2002


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio appalachiensis i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio appalachiensis i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio appalachiensis hos ITIS 
(en) Papilio appalachiensis hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio appalachiensis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio appalachiensis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio appalachiensis – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio appalachiensis – www.nic.funet.fi/
Rupert Hine

Rupert Neville Hine (født 1947 i London, død 4. juni 2020) var en britisk musiker og plateprodusent fra synth pop–æraen, med deltakelse innen produksjoner hos blant andre Tina Turner, Howard Jones, Saga, The Fixx, Camel, Bob Geldof, Thompson Twins, Stevie Nicks, Chris de Burgh, Suzanne Vega, Rush og Duncan Sheik. Totalt deltok han på over 100 utgivelser som plateprodusent. På flere av utgivelsene skrev han også låter og deltok som musiker. Hine spilte inn 11 utgivelser i eget navn.Hine var grunnlegger av bandet Quantum Jump og spilte også inn under navnet Thinkman, som han unnfanget som et virtuelt band. Utgivelsene «Immunity», «Waving Not Drowning» og «Wildest Wish to Fly» regnes for å være hans mest populære verker blant fansen.Etter at han ble regnet for å være en suksessfull plateprodusent for den internasjonale musikkindustrien gjennom hele 1980-tallet, fikk hans egne utgivelser større oppmerksomhet blant musikkentusiaster, andre artister og musikkritikere. Den tyske elektroniske artisten Bob Humid hevdet at han hentet mye av sin inspirasjon fra Hines produksjon.Fra september 2003 arbeidet Hine arbeidet med et nytt musikkselskap sammen med venn og lyriker David MacIver Robinson og jobbet mot både nye artister såvel som etablerte.


== Egen diskografi ==


== Produksjoner ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Rupert Hine på Internet Movie Database 
(da) Rupert Hine på Filmdatabasen 
(en) Rupert Hine på Discogs 
(en) Rupert Hine på MusicBrainz 
(en) Rupert Hine på Last.fm 
(en) Rupert Hine på AllMusic 
Nekrolog (engelsk)
Estadi de Sarrià

Estadi de Sarrià var et flerbruksstadion i Barcelona, Catalonia, Spania. Det ble åpna 18. februar 1923 og ble opprinnelig brukt som hjemmebane for RCD Espanyol. Stadionet hadde en kapasitet på 43 667 tilskuere. Det ble solgt og deretter stengt i 1997 på grunn av klubbens dårlige økonomi, og Espanyol spiller nå hjemmekampene sine på Estadi Olímpic Lluís Companys i påvente av å få bygd et nytt stadion.
Tre minneverdige kamper i VM i fotball 1982 ble spilt på Estadi de Sarrià, blant annet Italias dramatiske 3-2-seier over Brasil, da den italienske spissen Paolo Rossi skårte hat-trick.


== Eksterne lenker ==
Estadios de Espana
Stadiumguide.com
Papilio blumei

Papilio blumei er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever i sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio blumei tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio blumei Boisduval, 1836


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio blumei i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio blumei i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio blumei hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio blumei – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio blumei – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio blumei – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio blumei – www.nic.funet.fi/
Papilio castor

Papilio castor er en sommerfugl i familie-gruppen svalestjerter. Den lever helt sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio castor tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio castor Westwood, 1842


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio castor i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio castor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio castor hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio castor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio castor – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) castor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio castor – www.nic.funet.fi/