Sosiologisk institutt (UiB)

Sosiologisk institutt er et institutt ved Det samfunnsvitenskapelige fakultet ved Universitetet i Bergen. Instituttet driver forskning og utdanning i sosiologi på alle nivåer opp til doktorgrad. Det holder til i Rosenbergsgaten 39 i Bergen, i samme kompleks som Institutt for sammenliknende politikk og Institutt for politikk og forvaltning som det deler administrasjon med. Professor Kristoffer Chelsom Vogt er instituttleder fra 2021. Per 2021 har instituttet 25 årsverk i vitenskapelige stillinger.
Instituttets historie kan føres tilbake til 1966 da Stein Rokkan tiltrådte som professor i faget med særlig plikt til å undervise i politisk sosiologi. Fagmiljøet fikk status som institutt året etter, og ble bygget opp av blant andre Rokkan, Ørjar Øyen og ekteparet Gudmund og Helga Hernes. Instituttet ble sentralt i utviklingen av norsk samfunnsvitenskap fra 1960-årene. Det var fra etableringen tverrfaglig orientert og rommet fagene sosiologi, statsvitenskap og samfunnsøkonomi. Instituttet har gitt navn til den såkalte «Bergensskolen» innen norsk sosiologi, som er en kvantitativt orientert forskningsmetodikk som bygger på matematiske modeller, store datasett og økonomisk tenkemåte. Den statsvitenskapelige disiplinen sammenlignende politikk ble utviklet ved instituttet av Rokkan og hans medarbeidere, som også var pionérer i bruk av databehandling i samfunnsforskning fra 1960-årene og tok initiativ til NSD. Fagmiljøene for statsvitenskap og økonomi ble etterhvert skilt ut i egne institutter, Institutt for økonomi, Institutt for sammenliknende politikk og Institutt for politikk og forvaltning. Sosiologisk institutt har tradisjon for empirisk forskning innen temaer som globalisering og globale samfunnsutfordringer (miljø og klima, internasjonal utvikling, konfliktforskning, migrasjon), makt, kjønn, ulikhet, institusjonell endring, livsløp og modernisering.


== Historie og forskning ==
Sosiologi ble etablert som fagområde ved Universitetet i Bergen i 1966 da Stein Rokkan tiltrådte som professor i faget med særlig plikt til å undervise i politisk sosiologi. Året etter fikk fagmiljøet status som eget institutt, Sosiologisk institutt. Fra starten var Sosiologisk institutt et bredt sammensatt og tverrfaglig orientert samfunnsvitenskapelig institutt. Det favnet opprinnelig nesten all samfunnsvitenskap ved UiB. Instituttets første professor Stein Rokkan fikk en sentral rolle i oppbyggingen av samfunnsvitenskapen i Norge i etterkrigstiden. I 1967 ble Ørjar Øyen UiBs andre professor i sosiologi; etterhvert ble Rokkans fagområde betegnet sammenlignende politikk, mens Øyen fikk hovedansvaret for sosiologien i egentlig forstand. Sammen med Gudmund Hernes grunnla de den kvantitativt og matematisk orienterte «Bergensskolen» i norsk sosiologi. Øyen beskrives som «kompromissløs i sin kvantitative orientering [med] høye krav til empirisk belegg og dokumentasjon».Knut Dahl Jacobsen ble professor ved instituttet i 1969 med ansvar for fagområdet offentlig administrasjon og organisasjonsvitenskap. Gudmund Hernes ble ansatt ved instituttet i 1969 og ble instituttets fjerde professor i 1971, 30 år gammel; i perioden han var knyttet til instituttet på heltid arbeidet Hernes særlig med den første Maktutredningen, som han ledet og der også professor Johan P. Olsen fra instituttet deltok. De første økonomene, Tormod Hermansen og Hans-Erik Dahl, ble ansatt i 1970, og Tor Rødseth ble professor i samfunnsøkonomi ved instituttet i 1974 og sentral i oppbyggingen av økonomifaget ved UiB.Mye av forskningen ved instituttet i 1970-årene var knyttet til den kvantitativt orienterte «Bergensskolen» i norsk sosiologi, som vektla bruk av matematiske modeller, store datasett og økonomisk tenkemåte. Særlig Gudmund Hernes var opptatt av forholdet mellom sosiologi og økonomi. Det nye forskningsområdet sammenlignende politikk, idag en av statsvitenskapens fire kjernedisipliner, ble utviklet ved instituttet i 1960- og 1970-årene. Rokkan og de andre forskerne ved instituttet var pionérer i bruk av databehandling i forskning og tok initiativet til Norsk samfunnsvitenskapelig datatjeneste (NSD), der Rokkan også var faglig leder. Blant Rokkans medarbeidere var Stein Kuhnle, som en periode var instituttbestyrer ved Sosiologisk institutt før han i 1982 ble professor i sammenlignende politikk. Else Øyen ble professor ved instituttet i 1975 og bygget opp et forskningsmiljø for internasjonal fattigdomsforskning med fokus på utviklingsland. Helga Hernes var ansatt ved instituttet fra 1970 til 1980 og bygget opp et fagmiljø innen velferdsstatsforskning og kvinneforskning som gjorde instituttet til «en av, om ikke den, viktigste institusjonen for sosiologisk kvinneforskning i Norden». Helga Hernes arbeidet også med forskning på internasjonale relasjoner, herunder politisk regulering av multinasjonale selskaper.I 1971 ble instituttet del av det nyetablerte samfunnsvitenskapelige fakultetet, ved siden av institutter for jus, psykologi, antropologi og geografi. Fagområdene ved Sosiologisk institutt var i tillegg til sosiologi blant annet samfunnsøkonomi, sammenlignende politikk, offentlig administrasjon og informasjonsvitenskap. Andre samfunnsvitenskaper ble i begynnelsen samlet i Sosiologisk institutt fordi sosiologi ble betraktet ved UiB som den samfunnsvitenskapelige grunndisiplinen.Fra slutten av 1970-årene ble flere fagmiljøer skilt ut i egne institutter, herunder Institutt for økonomi (1977), Institutt for politikk og forvaltning) (1980), Institutt for sammenliknende politikk (1980) og Institutt for informasjons- og medievitenskap (1986). Senter for kvinneforskning ble etablert som et senter under Sosiologisk institutt av Helga Hernes i 1978. Instituttet het fra 1977 til 1980 Institutt for sosiologi og statsvitenskapelige fag, men gikk deretter tilbake til det opprinnelige navnet Sosiologisk institutt. Delingen av instituttet skyldtes at instituttet var blitt så stort og fagene så spesialiserte at Rokkans tanke om et felles stort samfunnsvitenskapelig institutt måtte oppgis. Gudmund Hernes var fra 1981 den faglige garanten bak opprettelsen av Fafo, der han ble forskningsleder i 1983 ved siden av sitt professorat ved Sosiologisk institutt. Sosiologisk institutt har også hatt et nært samarbeid med Senter for samfunnsforskning (SEFOS) og det senere Rokkansenteret.
Instituttet har per 2021 tre faggrupper
Migrasjon, integrasjon og mobilitet
Velferd, ulikhet og livsløp
Arbeid, klasse og utdanningMange av forskerne er også medlemmer av IMER Bergen, et tverrdisiplinært forskningssenter innen internasjonal migrasjon og etniske relasjoner som er et samarbeid mellom UiB, Chr. Michelsens Institutt og NORCE (tidligere Rokkansenteret). IMER Bergen ble bygget opp av sosiologiprofessor Yngve Lithman fra 1996.


== Kjente forskere ==

Mette Andersson, professor i sosiologi
Harald Baldersheim, professor i offentlig administrasjon og organisasjonsvitenskap
Gunn Elisabeth Birkelund, professor II i sosiologi
Margunn Bjørnholt, professor II i sosiologi
Julia Brannen, professor II i sosiologi
Susanne Bygnes, professor i sosiologi
Tom Colbjørnsen, professor i sosiologi
Gøsta Esping-Andersen, professor II i sosiologi
Sigmund Grønmo, professor i sosiologi og tidligere rektor for UiB (2005–2013)
Tormod Hermansen, universitetslektor i samfunnsøkonomi 1970–1973
Gudmund Hernes, ansatt ved instituttet fra 1969, professor i sosiologi 1971–1989 (som professor II fra 1984)
Helga Hernes, førsteamanuensis, etablerte Senter for kvinneforskning ved instituttet i 1978
Johannes Hjellbrekke, professor i sosiologi
Lise Widding Isaksen, professor i sosiologi
Knut Dahl Jacobsen, professor i sosiologi
Alf-Inge Jansen, amanuensis, siden professor ved Institutt for administrasjon og organisasjonsvitenskap
Stein Kuhnle, ansatt ved instituttet gjennom 1970-årene, blant annet som instituttleder, siden professor ved Institutt for sammenliknende politikk
Stein Ugelvik Larsen, instituttbestyrer fra 1977, siden professor ved Institutt for sammenliknende politikk
Yngve Lithman, professor i sosiologi
Thomas Lorentzen, professor i sosiologi
Ann Nilsen, professor i sosiologi
Atle Møen, professor i sosiologi
Johan P. Olsen, professor i offentlig administrasjon, deltok i Maktutredningen
Ole Johnny Olsen, professor i sosiologi
Stein Rokkan, professor i sosiologi
Tor Rødseth, professor i samfunnsøkonomi og instituttleder for Sosiologisk institutt
Asuncion St. Clair, professor i sosiologi og forsker på klimaeendringer og internasjonal utvikling, var medlem av FNs klimapanel
Jan Skrobanek, professor i sosiologi
Liv Johanne Syltevik, professor i sosiologi
Lars Svåsand, universitetslektor ved Sosiologisk institutt, senere professor ved Institutt for sammenliknende politikk
Sevil Sümer, førsteamanuensis i sosiologi
Kristin Tornes, professor i sosiologi
Derek Urwin, dosent i statsvitenskap
Hildur Ve, professor i sosiologi
Kristoffer Chelsom Vogt, professor i sosiologi og instituttleder
Kari Wærness, professor i sosiologi
Helge Østbye
Øyvind Østerud, forsker i 1970-årene, senere professor i internasjonale konfliktstudier
Else Øyen, professor
Ørjar Øyen, professor i sosiologi og tidligere rektor for UiB (1978–1983)
Frank Aarebrot, universitetslektor ved Sosiologisk institutt, senere professor ved Institutt for sammenliknende politikk


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ørjar Øyen: Sosiologien i Bergen, Sosiologisk institutt, 1994, ISBN 82-578-0134-8


== Eksterne lenker ==
Instituttets hjemmeside