jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Th. Marthinsen Sølvvarefabrikk

Th. Marthinsen Sølvvarefabrikk ble grunnlagt 1883 av Thorvald Marthinsen. Fabrikken holder til i Tønsberg, der den eldste delen av fabrikkbygningen er fra 1907. 
Bedriften har forskjellige produkter, hovedsakelig i sølv, men bruker også andre metaller. Fabrikken har blant annet produsert medaljer til OL i 1952 og 1994, men er innen idretten mest kjent som leverandør av Hans Majestet Kongens Pokal.
Bedriften har 58 ansatte i 2009, og omsetningen i 2008 var på 72 millioner kroner, mens resultatet før skatt var på over seks millioner. Th. Marthinsen Sølvvarefabrikk er fortsatt i familiens eie.


== Eksterne lenker ==
Th. Marthinsen Sølvvarefabrikk
YouTube: Video om fabrikken fra 1948
Brunsj

Brunsj er et engelsk lånord for sen frokost.  Det er et teleskopord satt sammen av ordene for frokost (breakfast) og lunsj (lunch på originalspråket).
Klar – ferdig – gå!

Klar – ferdig – gå! (også forkortet til KFG) er et TV-program for barn som ble sendt på NRK1 og NRK Super fra 2007 til 2010. Programmet gikk parallelt på de to kanalene lørdag morgen mellom klokken 8.30 og 10.00 (Programmet var det første programmet som ble sendt på NRK Super, da det gikk i før selve åpningsshowet. Våren 2010 ble programmet kun sendt på NRK Super). KFG tok over lørdagsunderholdningen i august 2007 etter at Pysj pop baluba sluttet i juni 2007. Første sesong var programmet et «game show» der et guttelag med to gutter og et jentelag med to jenter kjempet om å vinne mange forskjellige oppgaver. Hvert lag hadde hver sin coach. 4 coacher alternerte. Programleder Aleksander Pedersen var dommer. Deltakerne måtte løse forskjellige oppgaver. For eksempel spise ekle ting, gode ting, sette sammen rare bygg med merkelige briller, de måtte være raske, stole på hverandre. Sesong 2 var det coachene som ledet programmet. Sesong 3 gikk Truls Pedersen fra å være redaktør til å bli programleder.
I starten kunne vinnerlaget få opptil kr. 5 000 til noe de trenger i kommunen eller på skolen, men høsten 2009 ble konseptet endret og premien ble etter det en KFG-pokal. Programmet inneholdt heller ikke konkurranser for innringere og filminnslag slik det gjorde først, og sendetiden ble forkortet fra en og en halv time til en halv time. Våren 2010 ble programmet sendt siste gang.


== Referanser ==
Søbakken skole

Søbakken skole er en barneskole som ligger på nord-siden av Elverum kommune. Skola ble bygget i 1977 og har 325 elever. 
Rektor for skolen er Frode A. Skrutvold. Skola ligger i den sørlige enden av boligfeltet Søbakken og grenser til den nordlige kysten til Sagtjernet.


== Tidligere rektorer ==
Tord Arnesen (gikk av 2010)
Roar Vingelsgård


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Søbakken skoles hjemmeside
Langnestunnelen

Langnestunnelen er en veitunnel i Tromsø som er en del av fylkesvei 862. Tunnelen krysser Tromsøya mellom Sentrumstangenten og Langnes. Den er 1711 meter lang og ble åpnet i 1988, og krysser Sentrumstangenten og Fjellet p-hus i rundkjøring inne i tunnelen.
Tunnelen ble bygd som privat vei og var bompengefinansiert, men ble i 2000 overtatt av Tromsø kommune og åpnet for fri ferdsel. 5. mai 2006 ble Langnestunnelen stengt i forbindelse med ombygningsarbeid. Tunnelen ble utvidet i bredden og høyden, og det ble sprengt ut havarilommer og en snunisje for vogntog. Den moderniserte og utvidete tunnelen ble åpnet igjen 26. oktober 2007. Etter utvidelsen har tunnelen 2 kjørefelt, 1 snunisje og 7 havarilommer. Fri høyde i tunnelen er 4,6 meter.


== Bruforbindelsen ==
Egentlig skulle tunnelen komme ut i Elvegata og derfra lede trafikken direkte over Tromsøbrua.


== Se også ==
Breivikatunnelen
Giævernesettunnelen
Sentrumstangenten
Tromsøysundtunnelen
Veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
Tromsø kommune Langnestunnelen åpnet (26. oktober 2007)
Statens vegvesen: Rv. 862 Langnestunnelen (18. juli 2007)
Våre veger: Langnestunnelen blir oppgradert (10/2005, s. 8)
Samferdselsdepartementet: Omtale av Tromsøpakke 2 (2003-2004)
Octavian Goga

Octavian Goga (født 1. april 1881 i Resinár i kongedømmet Ungarn i Østerrike-Ungarn, død 7. mai 1938 i Ciucea i Romania) var en rumensk forfatter og politiker.Han var statsråd flere ganger etter første verdenskrig, og han var en av lederne for det nasjonalkristne partiet fra 1935, og statsminister fra desember 1937 til februar 1938. Under sitt kortvarige styre rakk Gogas regjering å innføre en rekke antisemittistiske lover. I 1938 uttalte han til Time: «Det jødiske problemet er gammelt her, og det er en rumensk tragedie. Enkelt sagt, vi har alt for mange jøder».I sine dikt, skrevet på et arkaiserende språk, protesterte han mot ungarenes undertrykkelse av rumenerne i Transilvania.


== Referanser ==
Friedrich Gogarten

Friedrich Gogarten (født 13. januar 1887 i Dortmund i Tyskland, død 16. oktober 1967 i Göttingen i Tyskland) var en tysk luthersk teolog. Han utgav syv bøker mellom 1921 og 1957.


== Liv og virke ==


=== Bakgrunn ===
Gogarten studerte teologi til 1912 i Jena, Berlin og Heidelberg. De lærere som preget ham mest var Adolf von Harnack, Ernst Troeltsch og Wilhelm Herrmann.


=== Prest, professor ===
Han ble i 1925 prest i Dorndorf og privatdosent i systematisk teologi ved universitetet i Jena, og ble senere professor i systematisk teologi ved universitetet i Breslau (1931–35) og universitetet i Göttingen (1935–55).
Under Barths ledelse skilte Gogarten seg fra den fremherskende liberalteologi slik den var representert av Albrecht Ritschl og andre. Han stilte seg i motsetning til den historisisme og  antroposentrisme som florerte i protestantisk teologi på 1800-tallet ved å vektlegge den absolutte antitese mellom Gud og menneske.Blant hans mest kjente og samtidsig mest omdiskuterte skrifter erDie religiöse Entscheidung (1921), Von Glauben und Offenbarung (1923), Illusionen (1926) og Theologische Tradition und theologische Arbeit (1927). Et av hans viktigste arbeider var Politische Ethik (1932), der han utvikler en «ordningsteologi» som kom til å få stor betydning i senere luthersk teologi. Den fremste skapelseordningen er ifølge Friedrich Gogarten staten, hvis oppgave er å stå i mot de verste konsekvensene av menneskets synd. Gogarten skiller skarpt mellom lov og evangelium, noe som ledet ham til den slutning at det ikke finnes noen spesifikt kristen sosialetikk.


== Litteratur ==
Timothy Goering: Friedrich Gogarten (1887-1967). Religionsrebell im Jahrhundert der Weltkriege (Studien zur Ideengeschichte der Neuzeit, Bd. 51), Berlin/Boston 2017
Theodor Strohm: Konservative politische Romantik in den theologischen Frühschriften Friedrich Gogartens, Berlin 1961
Alexander Schwan: Geschichtstheologische Konstitution und Destruktion der Politik. Friedrich Gogarten und Rudolf Bultmann, Berlin 1976
Christof Gestrich: Neuzeitliches Denken und die Spaltung der dialektischen Theologie. Zur Frage der natürlichen Theologie, Tübingen 1977
Michael Weinrich: Der Wirklichkeit begegnen … Studien zu Buber, Grisebach, Gogarten, Bonhoeffer und Hirsch, Neukirchen-Vluyn 1980
Friedrich Wilhelm Graf: Friedrich Gogartens Deutung der Moderne, i: Zeitschrift für Kirchengeschichte 100. 1989, s. 169–230
Matthias Kroeger: Friedrich Gogarten. Leben und Werk in zeitgeschichtlicher Perspektive. Mit zahlreichen Dokumenten und Materialien, Bd. 1, Stuttgart 1997
Martin Leiner: Gottes Gegenwart. Martin Bubers Philosophie des Dialogs und der Ansatz ihrer theologischen Rezeption bei Friedrich Gogarten und Emil Brunner, Gütersloh 2000


== Referanser ==
Stå opp

Stå opp er et norsk barneprogram som ble sendt søndagsmorgener på NRK1 og NRKSuper fra 2001 til 2008 og igjen fra 2011 til 2012. Programlederen hadde gjester i studio, og det ble vist filmer av ulik varighet. En time av sendingen var viet Disney-filmer (DisneyTimen).


== Eksterne lenker ==
Artikkelen har ingen egenskaper for filmdatabaser i Wikidata
Norvald Illevold

Norvald Illevold (født 30. desember 1958) er en norsk politiker (Ap) som fra 2007 til 2019 var ordfører i Rendalen kommune.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Norvald Illevold. Rendalen kommune.
(no) Norvald Illevold hos Stortinget 
(no) Norvald Illevold hos Norsk senter for forskningsdata
Wingspan

Wingspan kan vise til:

Wingspan, et brettspill
Wingspan: Hits and History, et samlealbum av Paul McCartney
Cyrestinae

Cyrestinae er en gruppe av sommerfugler som hører til den store familien flikvinger (Nymphalidae). De lever i tropiske og subtropiske områder. Vingene er sterkt flikete.


== Utseende ==

Ganske store (vingespenn gjerne 70 – 100 mm), kraftige sommerfugler, vingene er som oftest sterkt flikete, hvite, oransje eller brune med smale, mørke tverrstriper. Antennene er snaut halvparten så lange som forvingene og markert kølleformede. Forvingenes framhjørner er ofte trukket litt ut, og bakvingene har ofte en lang, tynn «stjert» bakerst. Larvene er sylindriske og nakne med lange, tynne, hornlignende utvekster på hodekapselen.


== Levevis ==
Larvene lever på trær i fiken-slekten (Ficus). Disse sommerfuglene har en forholdsvis langsom og «vimsete» flukt og har blitt beskrevet som «papirlapper som flyr i vinden». De besøker gjerne blomster.


== Systematisk inndeling ==

Ordenen sommerfugler, Lepidoptera Linnaeus, 1758
Gruppen Glossata
Gruppen Coelolepida
Gruppen Myoglossata
Gruppen Neolepidoptera
Gruppen Heteroneura
Gruppen Eulepidoptera
Gruppen Ditrysia
Gruppen Apoditrysia
Gruppen storsommerfugler, Macrolepidoptera
Gruppen dagsommerfugler, Rhopalocera
Overfamilien egentlige dagsommerfugler, Papilionoidea
Familien flikvinger, Nymphalidae Rafinesque, 1815
Underfamilien Cyrestinae Guenée, 1865
Slekten Marpesia Hübner, 1818 – 19 arter, Neotropiske region (Sør- og Mellom-Amerika), noen få så langt nord som det sørligste USA.
Slekten Chersonesia Distant, 1883 – seks arter, mindre flikete vinger enn de andre, fra India til Sulawesi
Slekten Cyrestis Boisduval, 1832 – 18 arter, fra Afrika i vest til Ny-Guinea i øst


== Kilder ==
Cyrestinae på Tree of life [1]
Markku Savela's Lepidoptera and some other life forms: Sjekkliste over artene. Hentet 28.12. 2011


== Eksterne lenker ==
(en) Cyrestinae hos ITIS 
(en) Cyrestinae hos NCBI 
(en) Kategori:Cyrestinae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Cyrestinae – detaljert informasjon på Wikispecies
Breivikatunnelen

Breivikatunnelen (Breiviktunnelen) er en veitunnel i Tromsø. Tunnelen går under Tromsø sentrum nord for Tromsøbrua, og er en del av fylkesvei 862. Tunnelen er 2 679 meter lang og ble åpnet i 1992. Fra Breivikatunnelen tar Sentrumstangenten av sørover, med rundkjøring inne i tunnelen.
Dekket inne i og et stykke utenfor nord-innslaget til tunnelen er i betong, i form av rektangulære betongelementer.
I Breivikatunnelen, Sentrumstangenten og Langnestunnelen er det forbud for fotgjengere og syklister.


== Se også ==
Langnestunnelen
Sentrumstangenten
Tromsøysundtunnelen
Veitunneler i Norge


== Eksterne lenker ==
Brannmannen.no: Sinnrikt tunnelsystem i Tromsø
Bladet Tromsø: Tunnelen stenges (27. juli 2007)
Sentrumstangenten

Sentrumstangenten er en veitunnel i Tromsø. Tunnelen går under Tromsø sentrum sør for Tromsøbrua, og er en del av fylkesvei 862. Tunnelen er 1 741 meter lang og ble åpnet 6. august 1999. Sentrumstangenten tar av fra Breivikatunnelen med rundkjøring inne i tunnelen, og kommer ut ved Polaria på sørsiden av sentrum. Langnestunnelen mot nordvest tar av fra Sentrumstangenten.
Sentrumstangenten ved Hansjordneset ble stengt mellom 30. juli og 26. oktober 2007, da Statens vegvesen skiftet ut vann- og frostsikringen i tunnelen. Tunnelen ble åpnet igjen samtidig med Langnestunnelen.
Sentrumstangenten kostet 122 millioner kroner. 14,2 millioner kroner ble bevilget av Staten, mens 107,8 millioner kroner kom fra den lokale drivstoffavgiften i Tromsø.Sentrumstangenten er stengt for gående og syklende, som i stedet kan sykle på kommunale veier.


== Se også ==
Breivikatunnelen
Langnestunnelen
Tromsøysundtunnelen
Veitunneler i Norge


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Brannmannen.no: Sinnrikt tunnelsystem i Tromsø
Synål

Synål er et tynt redskap, vanligvis rundt, med en spiss ende. De brukes til å feste sammen stykker av tekstil eller skinn, stoppe hull i klesplagg, og til å brodere med.
Lengden er fra ca. 5 til ca. 10 cm. Formen er vanligvis rett, men enkelte nåler er buet. Vanlige synåler er sylspisse, mens noen nåletyper er avrundet (butte). 
Nåler ble først produsert av knokler fra dyr eller av treverk. Moderne synåler blir vanligvis laget av stål med en nikkel-legering. 


== Bruksområder ==
Nåler som brukes til å sy sting, stoppe eller lage broderier for hånd med, har et lite hull i den stumpe enden. Nåler som brukes av symaskiner, har hull i den spisse enden. Tråden legges gjennom hullet og følger derfor med når nålen stikkes gjennom stoffet.
De forskjellige synålene har egne navn etter hvilket bruksområde de har. Vanlige synåler har en diameter på omtrent 1 mm.


== Se også ==
Knappenål


== Eksterne lenker ==
(en) Needles – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Eggleggningsrør

Eggleggningsrør (Ovipositor) er et organ eller vedheng, bakerst på bakkroppen, og finnes hos hunndyr av noen insekter. De fleste insekter plasserer sine egg utenpå en overflate, vanligvis på næringsplanten. Insekter med et eggleggningsrør kan plassere egget mer nøyaktig, inn i en plante, eller ned i jorden. 
Det kan være langt som hos enkelte snyltevepser, eller kortere som hos sikader, gresshopper og kamelhalsfluer. Eggleggningsrøret kan være skremmende, men er helt ufarlig og har heller ikke noen gift. Det kan ikke brukes til å stikke mennesker med. 


== For å legge egg ==
Parasitter, slik som snyltevepsene kan kutte hull i overflaten på sitt vertsdyr og plassere egget inne i vertens kropp. Enkelte snyltevepser i slekten Megarhyssa, som parasitterer på trelevede larver, borrer med eggleggningsrøret inn gjennom barken og treet. Med stor pressisjon treffer den larven flere centimeter inne i treet, og legger ett egg inne i larvens kropp.
Sirisser stikker eggleggningsrøret ned i jorden og plasserer egget der. 
Løvgresshopper, sikader og flere plantevepser kutter opp litt av planten og plasserer egget inne i planten, i en slags lomme. Her er det beskyttet mot rovdyr. Hos bladvepsene er eggleggningsrører kort og kan egentlig ikke kalles et rør. Det er mer som en fin kniv. Når den ikke er i bruk ligger den i en slire.
Trevepser har et kraftig eggleggningsrør som kan borre seg inn i bark og treverk. Hunner hos bartrevepser i slektene Sirex og Urocerus har en beholdere (mycetangier) med et «slim», i eggleggningsrøret. Dette slimet har soppsporer, av barksopp, i form av gjærceller. Litt av dette kommer på eggene når de legges. Disse begynner å spire til sopphyfer som produserer enzymer og treverket blir brutt ned, noe som gjør det lettere for larven å fordøye treverket.


== Omdannet til en stikkebrodd ==
Hos sosiale insekter, med arbeidere, slik som hos bier og stikkevepser, er eggleggningsrøret omdannet til en stikkebrodd med gift. Noen vepser, som veivepser og gravevepser har også en stikkebrodd med gift, den brukes til å lamme eller bedøve et byttedyr. Hos gravevepser blir det bedøvde dyret gravd ned sammen med ett egg, og blir mat for den nyklekte gravevepslarven. 


== Kilder ==
(no) Eggleggningsrør i Store norske leksikon


== Eksterne lenker ==
(en) Ovipositor – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Onegabukta

Onegabukta (russisk: Онежская губа (Onezjskaja Guba)) er ei bukt i den sørvestre delen av Kvitsjøen i nordvest-Russland. Bukta er 185 km lang og 50-100 km bred, og den er relativt grunn, med en gjennomsnittlig dybde på 16 meter, og største dybde 36 meter.
Elvene Onega, Kem og Vyg løper ut i bukta. Bukta har mange øyer, hvorav de største og mest kjente er Solovkiøyene, helt ute ved innløpet til bukta. På vestkysten, ved byen Belomorsk, ligger utløpet av Kvitsjøkanalen. Andre byer ved bukta er Onega og Kem, som ligger ved utløpet av de respektive elvene med samme navn.
64°20′N 36°30′Ø
Dvinabukta

Dvinabukta (russisk: Двинская губа (Dvinskaya Guba)) er ei bukt på sørsiden av Kvitsjøen i Arkhangelsk oblast i Russland.  Den er en av fire store bukter i Kvitsjøen, de andre er Mezenbukta, Onegabukta og Kandalaksjabukta.  Den store elva Dvina løper ut i Dvinabukta, og har dannet et 40 km bredt delta innerst i bukta. De største byene ved bukta er Arkhangelsk og Severodvinsk.
Minnesota Democratic-Farmer-Labor Party

Minnesota Democratic-Farmer-Labor Party, forkortet DFL, (norsk: «Minnesotas demokratiske bonde- og arbeiderparti») er et politisk parti i delstaten Minnesota i USA. Partiet ble stiftet 15. april 1944, da Minnesotas demokratiske parti og Minnesotas bonde- og arbeiderparti (Farmer-Labor) slo seg sammen. Partiet er assosiert med Det demokratiske parti på nasjonalt plan, grunnet USAs topartisystem.
Sammenslåingen gjorde partiet jevnbyrdig med Det republikanske parti i Minnesota. De moderate demokratiske kreftene, anført av blant andre Hubert H. Humphrey, daværende borgermester i Minneapolis, sørget for å støte ut de mest venstreradikale, som tidligere guvernør Elmer Benson, som gikk til Det progressive parti. Den politiske avstanden mellom demokratene og republikanerne i Minnesota kom derfor til å bli mindre enn i mange andre delstater. I 1954 ble den moderate Orville Freeman valgt til Minnesotas første guvernør fra DFL.To medlemmer av DFL har vært visepresidenter, og begge har prøvd seg som presidentkandidater. Disse to var Hubert Humphrey i 1968, og Walter Mondale i 1984. Begge tapte, henholdsvis for Richard Nixon og Ronald Reagan. Noen andre kjente partimedlemmer har vært senator Eugene McCarthy, som prøvde å bli presidentkandidat i 1968, og senator Paul Wellstone, som ble kjent som selve talsmannen for populistisk progressivisme.Flere konservative partimedlemmer har forlatt partiet, noen av dem til fordel for Independence Party of Minnesota, et sentrumsparti. Blant de som har byttet parti kan man regne Tim Penny, Peter Hutchinson og Tammy Lee.


== Nåværende partimedlemmer i kongressen ==
Senator Amy Klobuchar
Senator Al Franken
Representant (1st District) - Tim Walz
Representant (4th District) - Betty McCollum
Representant (5th District) - Keith Ellison
Representant (7th District) - Collin Peterson
Representant (8th District) - Jim Oberstar (død 5. mai 2014)


== Se også ==
Amerikas forente staters historie (1964–1980)
Amerikas forente staters historie (1980–1988)


== Referanser ==


== Litteratur ==
Delton, Jennifer A. Making Minnesota Liberal: Civil Rights and the Transformation of the Democratic Party. Minneapolis: University of Minnesota Press (2002)
Haynes, John Earl. Farm Coops and the Election of Hubert Humphrey to the Senate. Agricultural History 57, no. 2 (1983)
Haynes, John Earl. Dubious Alliance: The Making of Minnesota’s DFL Party. Minneapolis: University of Minnesota Press (1984)
Henrickson, Gary P. Minnesota in the "McCarthy’ Period": 1946-1954. Ph.D. diss. University of Minnesota (1981)
Lebedoff, David. The 21st Ballot: A Political Party Struggle in Minnesota. Minneapolis: University of Minnesota Press (1969)
Lebedoff, David. Ward Number Six. New York: Scribner (1972)
Mitau, G. Theodore. The Democratic-Farmer-Labor Party Schism of 1948. Minnesota History 34 (1955)


== Eksterne lenker ==
(en) Offisielt nettsted 
(en) Minnesota Democratic-Farmer-Labor Party – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
Offisielt nettsted for DFL i Dogde County
Antracen

Antracen er et fast polysyklisk aromatisk hydrokarbon som består av tre sammensmeltede benzenringer fremstilt fra kull. Antracen brukes i syntetisk produksjon av rødfargen alizarin. Det er også brukt i konserveringsmidler, insektsmiddel og belegningsmateriale.  Antracen er fargeløs, men gir en blå (400-500 nm topp) fluorescens under ultrafiolett lys.
Acenaftokinon

Acenaphthokinon er et polysyklisk aromatisk hydrokarbon som dannes fra naftalen. Det er uløselig i vann, men løselig i alkohol. Det er brukt som halvfabrikat for fremstilling av fargestoffer, legemidler og pesticider. Det er også brukt i kjemisk forskning som et medisinsk og terapeutisk virkestoff.
Stoffet er klassifisert som irritant. Dets karcinogene egenskaper er ikke fullt ut undersøkt. 


== Eksterne lenker ==
National Pollutant Inventory – Polycyclic Aromatic Hydrocarbon Fact Sheet
PAHs – including structural diagrams
Entry at ChemicalLand21.com
MSDS at chemphys.gcsu.edu
Acepromazin

Acepromazin eller Acetylpromazin (Bedre kjent som ACP, Ace eller ved handelsnavnet Atravet eller "Acezin 2" osv, nummer avhengig av mg/ml dose) er en fenotiazin derivativ psykotropisk medisin, brukt lite til mennesker, men ofte til dyr som en sedativ og antiemetisk. Dets hovednytte er å berolige redde og aggressive dyr.
Standard farmaøytisk fremstilling, acepromazinmaleat, blir brukt ekstensivt i equine, felin, og canin; spesielt som et pre-anestetisk middel ofte sammen med Atropin og ofte en opiat som morfin eller buprenorfin. Dets depressive kardiopulmonære effekter kan være fremtredende og er ikke anbefalt for bruk i geriatriske eller debilitate dyr, (ofte erstattet med Midazolam i disse tilfelle, eller helt utelatt fra premed cocktail).
Fylgje

Et fylgje, på norrønt fylgja («den som følger»), er en ånd eller vette, enten usynlig eller i form av et dyr, som ifølge nordisk folketro følger ætten eller enkeltmennesket.Andre følgeånder er «hamingja», der verneånden opptrer i en annens ham (ofte dyreham), og vardøger.


== Referanser ==


== Se også ==
Genius, personlig verneånd i romersk mytologi
Skytsånd, ånd som beskytter et bestemt menneske
Murdoc

Murdoc var en rollefigur i TV-serien MacGyver der han spilles av den britiske skuespilleren Michael Des Barres.
Murdoc var en leiemorder for Homicide International Trust (forkortet «HIT»), og den internasjonale leiemordergruppen. Han er god i å imitere stemmer og forkle seg.
I serien prøver han å drepe MacGyver ved flere anledninger, men lyktes aldri.
Dette førte til at han senere ble ekskludert fra HIT.
I mange av episodene tar Murdoc ett eller flere gisler, gjerne MacGyvers nærmeste venner, og i alle episodene blir han «beseiret» av MacGyver. I løpet av sesongene har Murdoc blitt utsatt for mange ting man normalt dør av, som for eksempel  blitt skutt, falt flere hundre meter ned en klippe, og blitt sprengt inne i en trailer.
På slutten av hver episode fortalte Peter «Pete» Thornton i Phoenix Foundation, som både Pete og MacGyver jobber for, at de ikke kunne finne liket hans. Kjennetegnet hans var at hver gang han «døde», ropte han «MacGYVER!!!».
I episoden «Cleo Rocks» prøver han igjen å få tak i MacGyver, denne gangen prøver han å bruke Penny Parker som lokkemat. Han kler seg ut som en instruktør i rullestol, snakker med fransk aksent og smigrer seg inn hos Penny.
MacGyver avslører derimot Murdoc med et dikt han skriver i denne episoden:

Murder is in the airunder the temple ofRaDeath avaitson the finalcurtain

De første bokstavene i første kolonne avslører ham. Episoden ender med at han havner i et iskaldt basseng, men på slutten av episoden kommer Peter «Pete» Thornton frem med en rapport, der det står at bassenget ble tømt, ... men Murdoc ble ikke funnet.
Mezenbukta

Mezenbukta (russisk: Мезенская губа (Mezenskaja Guba)) ligger i Arkhangelsk oblast og Nenetsk i det nordvestre Russland. Det er en av fire store bukter i Kvitsjøen. De tre andre er Dvinabukta, Onegabukta og Kandalaksjabukta. Mezenbukta er den østligste av disse, og den ligger like sør for Kaninhalvøya. Morzjovetsøya ligger ved innløpet til bukta. De to største elvene som løper ut i bukta er Kuloj og Mezen. Bukta dekker et areal på 6 630 km².
Journalen

Journalen er det kvartalsvise medlemsbladet til Oslo legeforening. Journalen utkom første gang i 1990 og er siden 2006 medlem av Den Norske Fagpresses Forening. Journalen redigeres etter redaktørplakaten og har som formål blant annet å skape debatt om aktuelle spørsmål. Redaktør siden 2005 er Per Helge Måseide.


== Eksterne lenker ==
Journalens nettside
Fresviktunnelen

Fresviktunnelen er en tunnel på riksvei 13 i Ullensvang kommune i Vestland. Tunnelen går under Raudaberget mellom Skjeldvik på grensa mot Odda kommune og Fresvik. Den er 2162 meter lang og ble åpnet 30. november 1999. Tunnelen avløste et svært rasfarlig veiparti.


== Se også ==
Veitunneler i Norge


== Referanser ==