jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Epleglassvinge

Epleglassvinge (Synanthedon myopaeformis) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er bare funnet i Østfold og Akershus i Norge.


== Utseende ==
En ganske liten (vingespenn 14 – 23 mm), slank, mørk glassvinge. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er svarte. Bakkroppen er svart med et bredt, rødt tverrbånd, hos hannen er de midterste leddene hvite på undersiden. Forvingen er glassklar med en svart framkant, mørk vingespiss og en stor, svart diskflekk. Den mangler oransje skjell. Bakvingen er glassklar med en liten, trekantet diskflekk og mørke frynser. 


== Levevis ==
Arten finnes helst i hager med frukktrær. Larvene utvikler seg mellom barken og veden på epletrær, rogn og andre trær og busker i rosefamilien. De bruker to år på utviklingen. De voksne sommerfuglene flyr i juni og juli. Man ser dem ikke ofte, men de lar seg lett lokke med feromoner.


== Utbredelse ==
Arten er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord, og i Lilleasia. I Norge er den bare funnet i Østfold og Akershus, men innsamling ved hjelp av feromoner i de seneste årene har vist at den lokalt kan være ganske vanlig her.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Norges sommerfugler, epleglassvinge: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Synanthedon myopaeformis på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) epleglassvinge i Encyclopedia of Life 
(en) epleglassvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) epleglassvinge hos Artsdatabanken 
(sv) epleglassvinge hos Dyntaxa 
(en) epleglassvinge hos Fauna Europaea 
(en) epleglassvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Synanthedon myopaeformis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Synanthedon myopaeformis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Synanthedon myopaeformis – detaljert informasjon på Wikispecies
Ripsglassvinge

Ripsglassvinge (Synanthedon tipuliformis) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den er funnet spredt nord til Hedmark i Norge.


== Utseende ==
En liten (vingespenn 11-19 mm) og slank glassvinge. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er svarte, sistnevnte med to gule legdestriper. Bakkroppen er slank og sylindrisk, slank med tre (hunnen) eller fire (hannen) smale, gule tverrstriper. Haledusken er stor og svart. Forvingen er smal, med smalt svart framkant og en stor, svart diskflekk. Vingespissen er brunlig. Bakvingen er glassklar med en smal, svart ytterkant og korte, mørke frynser.


== Levevis ==
Arten lever i hager og i åpen skog der det vokser busker i slekten Ribes, som er larvenes næringsplanter. Denne slekten omfatter hagerips, villrips, alperips, solbær og stikkelsbær. Larvene utvikler seg inne i stammene og bruker to år på utviklingen. De voksne sommerfuglene flyr om dagen i juni og juli.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Europa, bortsett fra Den iberiske halvøya, og i det nordlige Asia til Stillehavet i Øst-Sibir. I Norge er den funnet spredt nord til den nordlige delen av Hedmark og Sør-Trøndelag.


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Norges sommerfugler, ripsglassvinge: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Synanthedon tipuliformis på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) ripsglassvinge i Encyclopedia of Life 
(en) ripsglassvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ripsglassvinge hos Artsdatabanken 
(sv) ripsglassvinge hos Dyntaxa 
(en) ripsglassvinge hos Fauna Europaea 
(en) ripsglassvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Synanthedon tipuliformis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Synanthedon tipuliformis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Synanthedon tipuliformis – detaljert informasjon på Wikispecies
Transall C-160

Transall C-160 (ofte C.160) er et militært transportfly utviklet av et consortium av franske og tyske flyprodusenter for luftforsvarene i de to landene, samt Sør-Afrika. C-160 vil bli erstattet i fransk og tysk tjeneste av Airbus A400M som nå er under utvikling.


== Spesifikasjoner (C-160NG) ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Transall C-160 – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
(en) C-160 Transall – galleri av bilder, video eller lyd på Commons 
C-160s side på Airforce-technology.com
Engglassvinge

Engglassvinge (Bembecia ichneumoniformis) er en sommerfugl som tilhører familien glassvinger (Sesiidae). Den forekommer på det sørlige Østlandet og i Aust-Agder i Norge.


== Utseende ==
En liten til middelsstor glassvinge, usedvanlig variabel i størrelse (vingespenn 11-29 mm). Den kjennes lett på at de har fem eller seks smale, gule tverrbånd på bakkroppen. Antennene er svarte, hos hannen med fine hår. Hodet og forkroppen er mørkgrå til svarte, forkroppen har to smale, gule lengdestriper. Bakkroppen er litt konisk, svart, med fem (hunnen) eller seks (hannen) smale, gule tverrstriper. Haledusken er svart og nokså liten. Forvingen er glassklar med svart fremkant. Den har oransje skjell i spissen, langs bakkanten og rundt den svarte diskflekken som sitter ca. 2/3 ute i vingen. Bakvingen er glassklar med mørke frynser. Bakbeina er gule, leggene (tibiae) med en svart ring.


== Levevis ==
Arten lever på tørre og skrinne enger, der larvene utvikler seg på røttene av planter i erteblomstfamilien (Fabaceae), særlig tiriltunge (Lotus corniculatus), rundbelg (Anthyllis vulneraria) og beinurt (Ononis spp.). Ulikt de fleste glassvinger fullfører den utviklingen på ett år. Puppen overvintrer i det 5-7 cm langt, loddrett rør som når opp til jordoverflaten, er kledt med silke og er lukket med et silkelokk. De voksne sommerfuglene flyr fra slutten av juni til begynnelsen av august.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Europa, unntatt lengst i nord, østover til Uralfjellene, Kaukasus og det nordlige Iran. I Norge er den funnet på det sørlige Østlandet, og på Sørlandet vest til Arendal.


== Referanser ==


== Kilder ==
Aarvik, L., Berggren, K. og Hansen, L.O. (2000) Catalogus Lepidopterorum Norvegiae. Lepidopterologisk Arbeidsgruppe/Norsk Institutt for Skogforskning. ISBN 82-995095-1-3
Nettsiden Norges sommerfugler, engglassvinge: [1]
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [2]
Bembecia ichneumoniformis på UK moths: [3]


== Eksterne lenker ==
(en) engglassvinge i Global Biodiversity Information Facility 
(no) engglassvinge hos Artsdatabanken 
(sv) engglassvinge hos Dyntaxa 
(en) engglassvinge hos Fauna Europaea 
(en) engglassvinge hos NCBI 
(en) Kategori:Bembecia ichneumoniformis – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Bembecia ichneumoniformis – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Bembecia ichneumoniformis – detaljert informasjon på Wikispecies
Rama (språk)

Rama er et chibchansk språk som blir snakka av rama-folket på øya Rama Cay og sør for Bluefields ved atlanterhavskysten i Nicaragua. Tidligere ble det også snakka i Costa Rica. Språket er sterkt utrydningstrua. Det hadde totalt 36 brukere i 1992, hvorav fire på Rama Cay. Rama er et av de nordligste chibchanske språka. Det nærmest beslekta nålevende språket er maleku.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Rama hos Ethnologue
Turkulka – ordbok på nett, med lærebøker og annen informasjon om språket
Rama språkprosjekt av Colette Grinevald
Makrochibchanske språk

Makrochibchanske språk er en foreslått språkfamilie som inkluderer misumalpaspråk, xinca og lenca sammen med de språka som vanligvis regnes med i den chibchanske språkfamilien. Disse språka ble opprinnelig regna med i denne familien, men ble ekskludert på grunn av manglende beviser etter hvert som den chibchanske familien ble bedre etablert. En av de som støtter den makrochibchanske teorien er Kaufman (1990).
Minnilla

Minnilla er en liten elv som renner gjennom kommunene Oppdal og Rennebu. Den er ca. 22 km lang. Den starter i det øst-vestgående dalføret mellom Svarthøtta og Falkfangarhøa. Den meanderer på sin ferd gjennom Minnilldalsmyrene naturreservat. Den blir striere lenger nordover og skjærer seg gradvis ned i terrenget før den renner ut i Granasjøen omtrent midt på vatnet.


== Referanser ==
Minnilldalsmyrene naturreservat

Minnilldalsmyrene naturreservat ligger i Oppdal og Rennebu kommuner og består av 1878 dekar flatmyr. Naturreservatet ble opprettet i 1990. Minilldalsmyrene er et stort og særegent myrområde med spesiell flora og et rikt fugleliv.
Området er i sin helhet omsluttet av Trollheimen landskapsvernområde.


== Referanser ==
Holmvassdalen naturreservat

Holmvassdalen naturreservat ligger i Grane kommune i Nordland. Området ligger vest for E6, 25 – 30 km sør for Trofors, og vest for Store Svenningvatn, Kjerringvatn, Sefrivatn og Lille Majavatn. Reservatet ble opprettet av Kongen i statsråd 19.12.2008.
Området ble fredet for å bevare et tilnærmet urørt naturområde med sitt biologiske mangfold i form av naturtyper, økosystemer, arter og naturlige økologiske prosesser. Dalføret har relativt store områder med kompakt gammel granskog på kalkrik grunn, og der er høy andel rike vegetasjonstyper og en rekke interessante forekomster av lav, sopp, karplanter og fugl. Vegetasjonstypene viser et stort spekter fra fattigmyr og bærlyngskog til kalkrik myrer og rik kalkskog av ulike utforminger. 
De store verneverdiene i Holmvassdalen har vært kjent i lang tid og per desember 08 var det funnet ca. 50 rødlistearter der. Fredning av skog er viktig for å nå målet om å stoppe tapet av biologisk mangfold da nær halvparten av de norske rødlisteartene lever i skog. Gjennomførste analyser har vist at fredning av Holmvassdalen har små næringsmessige konsekvenser.
Et forslag om fredning av Holmvassdalen var på omfattende lokal og regional høring våren 2005. Hele behandlingen av saken framgår av foredraget til kgl.res, s. 43- 60. Fredningsforskriften tillater beiting, friluftsliv, plukking av sopp og bær, og jakt etter vanlige regler, men har forbud mot alle inngrep som kan forringe verneverdiene. Hogst og alle former for tekniske inngrep er således forbudt. Fylkesmannen er forvaltningsmyndighet for reservatet. 


== Fakta ==
Kartblad N50: 1925 IV, 1925 III, 1825 II & 1825 I
Høyde over havet: 166 – 935 meter
Areal: ca.  60 km²


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus: Holmvassdalen naturreservat
Kart over reservatet
Odfjell Invest

Odfjell Invest er en borerigg operatør selskap kontrollert av Odfjell og Odfjell Drilling. Selskapet opererer to semi-submersible rigg-nybygg på vegne av Odfjell Drilling, med levering i oktober 2008 og . Selskapet er basert i Hamilton, Bermuda. Selskapet var notert på Oslo Stock Exchange, men ble strøket den 6. februar 2009 etter at John Fredriksen hadde kontroll over selskapet.
Riggene bygges på et verft i Korea. Den første riggen, Deepsea Atlantic (DSA), ble levert 6. februar 2009, og den har kontrakt med StatoilHydro de neste fire år. Den andre riggen skal leveres i juni 2010.


== Eksterne lenker ==
Hjemmeside Arkivert 19. september 2017 hos Wayback Machine.
Holmvassdalen

Holmvassdalen er et område i Nordland. I 2008 ble Holmvassdalen naturreservat opprettet.
Kinesisk treolje

Kinesisk treolje  eller Tung /Tung oil er en olje som brukes til å gi en beskyttende finish først og fremst til tre, men også til stein og mur. Oljen og dens bruk antas å ha sitt utspring i antikkens Kina, og er nevnt av Konfucius. Tung er et løvtre fra Kina. Det er høyt verdsatt for oljen, og både i Argentina, Paraguay og USA har man iverksatt dyrkning av arten.

Oljen blir utvunnet av nøtten av det kinesiske tungtreet (kinesisk: 油桐), og inneholder vannavstøtende oljer og gummistoffer. Oljen trekker inn i treet og gummistoffene gir en hard, beskyttende overflate.
Kinesisk treolje finnes som tilsetning i en rekke produkter til trebeskyttelse. Den er ofte den aktive og viktigste komponenten siden den både trekker inn og beskytter. Tilleggsstoffene er mest for å gjøre den enklere å påføre (løsemiddel), og eventuelt legger man til lakk (f.eks. Danish Oil) for å få en hardere overflate. Og man kan tilføre pigment/farge. 
Rein tungolje er seigtflytende og ikke så lett å bruke, da den da krever sliping og lang tørking mellom strøkene. Treoljen selges derfor sjelden alene i rå form til forbruker. Den blir gjerne hydrolysert eller tilsatt løsemiddel og brukt som (den viktigste) komponenten i en rekke produkter som Danish Oil, Finishing Oil, terasseoljer med mer.
I Kina og landene rundt har oljen fra tungtrenøttene vært brukt i hundrevis av år for å ta vare på tre og porøs stein. I Norge har vi brukt linolje på samme måte til trebevaring.


== Finish på tre, stein og mur ==
Kinesisk treolje gir en gyllen finish på tre som ikke gulner, og er vannavvisende. På stein gir den en blank og beskyttende overflate til bruk i kjøkken, bad etc. Den er alkaliefast og kan med hell brukes som beskyttelseslag på mur og murpuss. 


== Helserisiko: Allergi ==
Kinesisk treolje er en nøtteolje, noe som er et problem for nøtteallergikere. Ellers er den giftfri og brukes ofte til finish på treflater og redskaper for matlaging.


== Litteratur ==
P. S. Ku: Zur direkten Bestimmung der Elaeostearinsäure in Holzöl (Tungöl), Fresenius' Journal of Analytical Chemistry 120(1-2): 37, 1940
J. Greenfield: Tungoil, J. Amer. Oil Chem. Soc. 36:565, 1959
C.L. Franzke, Duong Tan Phuoc & E. Hollstein: Zur Fettsäure-Zusammensetzung der Samen wildwachsender vietnamesischer Ölpflanzen, European Journal of Lipid Science and Technology 73(10): 639-642, 1971
Energikrise

Energikrise er enhver større mangelsituasjon i leveringen av energi til et land. Dette kan ta form av, at energi ikke kan anvendes, eller at voldsomme prisstigninger gjør, at energi ikke kan fremskaffes til alle formål. Energikriser har som oftest store følgevirkninger for den øvrige økonomi; resesjoner i en eller annen form oppstår jevnlig i kjølvannet på energikriser. Når energiprisen stiger, medfører det oftest, at produksjonsomkostningene i andre erverv stiger. Ved en kullkrise ville man f. eks. tydeligst merke, at omkostningene til elektrisitet og oppvarming er stigende, men tidligere ville man også merke en stigning i prisen på togtransport. Ved en oljekrise vil man primært merke, at bensinprisene stiger, men også produkter av plast og landbruksvarer vil stige i pris. Ved en gasskrise vil den tydeligste konsekvens også være prisstigninger på elektrisitet og oppvarmning, men alle produkter fra energiintensive erverv vil også være stigende i pris.
Tidligere var det mest alminnelige, at et enkelt land kunne oppleve en energikrise. Som et eksempel kan nevnes streikene i Storbritannia i 1921 og 1926, der begge medførte produksjonsfall på mer enn 25% i Storbritannia. Kullstrejkene i Storbritannia i 1972 og 1974 hadde også vesentlige konsekvenser for Storbritannia, men problemet var ikke så stort som i de to første streiker, da Polen eksporterte ytterligere kull til Storbritannia, der derfor ikke opplevede en egentlig energikrise. I 1984–1985 var en sterkt økt kullimport fra blant annet Polen likeledes medvirkende til, at streiken ikke lykkedes. Verdenshandelen har dermed vært medvirkende til, at lokale energikriser i nyere tid er sjeldne.
Energikrisen på 2000-tallet

Energikrisen på 2000-tallet omhandler store økonomiske konsekvenser som følge av energimangel og derpå svingende råvarepriser.
Fra midten på 1980-tallet til september 2003 var prisen på et fat råolje på NYMEX under $25/fat. I 2003 steg prisen over $30, nådde $60 11. august 2005, og toppet på $147.30 i juli 2008. Prisstigningen skyldtes at United States Department of Energy rapporterte nedgang i petroleumsreserver, worries over peak oil, Middle East tension, and oil price speculation.Andre hendelser på den tiden var 2006 North Korean missile test, the 2006 conflict between Israel and Lebanon, worries over Iranian nuclear plans in 2006, Hurricane Katrina, and various other factors.Global resesjon. In December 2008, oil prices fell to below $40 per barrel.


== Referanser ==
Phragmataecia castaneae

Phragmataecia castaneae er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den er ikke funnet i Norge, men forekommer i det sørligste Sverige.


== Utseende ==
En middelsstor (vingespenn  27–50 mm, hunnen større enn hannen) og  middels kraftig, grågul sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den indre halvdelen, trådformede i den ytre, mens hunnens antenner er trådformede. Arten har påfallende lang bakkropp som stikker ut langt bak vingene når sommerfuglen hviler. Kroppen og vingene er ensfarget grågule.


== Levevis ==
Arten lever i takrørsumper. Larvene utvikler seg inne i stråene til takrør (Phragmites australis). De voksne sommerfuglene flyr i mai–juli.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Europa nord til det sørligste Sverige.


== Kilder ==
Nettsiden Svenska Fjärilar, med bildegalleri: [1]
Phragmataecia castaneae på UK moths: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) takrørdreper i Encyclopedia of Life 
(en) takrørdreper i Global Biodiversity Information Facility 
(no) takrørdreper hos Artsdatabanken 
(sv) takrørdreper hos Dyntaxa 
(en) takrørdreper hos Fauna Europaea 
(en) takrørdreper hos NCBI 
(en) Kategori:Phragmataecia castaneae – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Phragmataecia castaneae – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phragmataecia castaneae – detaljert informasjon på Wikispecies
Endoxyla leucomochla

Endoxyla leucomochla er en sommerfugl som tilhører familien tredrepere (Cossidae). Den finnes i Australia. Slekten Endoxyla har tallrike, store arter i Australia. Larvene av denne slekten er kjent som «witchetty grubs» og har tradisjonelt blitt spist av Australias aboriginer. Denne arten er den som er mest brukt til dette.


== Utseende ==
En stor (vingespenn ca. 160 mm) og kraftig, gråbrun sommerfugl. Hannens antenner er fjærformede i den innerste halvdelen, trådformede ytterst, hunnens trådformede. Forkroppen og vingene er mørkt brunlige, forkroppen lys på sidene, forvingen med små, svarte flekker og noen lyse felter i midten. Bakvingen er hvitaktig hos hannen, brun og brunrød ved roten hos hunnen. Larven er opptil 7 cm lang og kremhvit.


== Levevis ==
Denne arten har larver som utvikler seg på røttene av akasie-artene Acacia kempeana og Acacia ligulata. Larvene bruker mer enn ett år på utviklingen. De blir svært fete, og har derfor vært en viktig matressurs for mennesker i de tørre områdene av Australia. Som vanlig for tredrepere har de voksne sommerfuglene reduserte munndeler, og det tar ikke næring til seg.


== Utbredelse ==
Den er utbredt i Australia.


== Kilder ==
Herbison-Evans, D., Marriott, P. & Crossley, S. (2009) Caterpillars of Australian Moths and Butterflies. [1]
Australian Moths Online: [2]


== Eksterne lenker ==
(en) Endoxyla leucomochla i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Endoxyla leucomochla hos NCBI 
(en) Kategori:Endoxyla leucomochla – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Endoxyla leucomochla – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Ketil Egge

Ketil Egge (født 11. mars 1950, død 26. mars 1997) var en norsk skuespiller, dramaturg og teatersjef.
Han var sønn av komponist Klaus Egge og bror til operasangeren Guri Egge, oppvokst på Ljanskollen i Oslo. Egge var endog keeper for Bækkelaget Sportsklubb da de ble norgesmestre i utendørs håndball.Etter debuten ved Trøndelag Teater i Trondheim, hvor han var student (1971–73), flyttet han samtidig med kollega Finn Schau til Teatret Vårt i Molde som skuespiller. Egge var der leder (1973–76) før han etablerte seg ved Rogaland Teater (1977), hvor han var sjef (1991–94).
Før sykdom og sin tidlige bortgang ledet han Den Nationale Scene i Bergen (1995–96).
Utover å skrive skuespill, også for NRK, forfattet Egge revytekster for Dizzie Tunes, Øivind Blunck og Hege Schøyen, samt instruert Løgnaslagets revyer i Stavanger der han var bosatt.
Han var programleder for TV 2-programmet Tre kokker (1992).


== Utmerkelser ==
Hederspris i nordisk dramatikerkonkurranse for skuespillet Møtet, Göteborgs stadsteater og Bok & Bibliotekmessen (1989)
3. pris på 10 000 kroner i Norsk kulturråds dramatikerkonkurranse for barnestykket «Bent» (1990)


== Referanser ==
Marius Odne

Marius Odne (født 8. februar 1978) er en norsk tidligere ishockeyspiller. Han spilte blant annet for Lillehammer Ishockeyklubb, Gjøvik Hockey, Stavanger Oilers og Comet Halden. Odne avsluttet ishockeykarrieren i Lillehammer Ishockeyklubb i 2010.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marius Odne – Eurohockey.com 
(en) Marius Odne – Eliteprospects.com
David Rautio

David Rautio (født 8. juli 1985) er en svensk ishockeykeeper som fra sesongen 2009/2010 skal spille for IK Oskarshamn i Allsvenskan. Han spilte sesongen 2008/2009 for Lillehammer Ishockeyklubb.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) David Rautio – Eurohockey.com 
(en) David Rautio – Hockeydb.com 
(en) David Rautio – Eliteprospects.com
Solo in Soho

Solo in Soho er solo-debutalbumet til Thin Lizzy-vokalist og bassist Phil Lynott. 
Musikkalbumet ble utgitt mens han fortsatt var med i Thin Lizzy, og han fikk hjelp fra  Scott Gorham, Brian Downey, Huey Lewis, Snowy White og Gary Moore. Brian Robertson var også med på å skrive sangen «Girls». Dire Straits frontmann Mark Knopfler spiller gitar på sangen «Kings Call», som er en hyllest til Elvis Presley. Albumet ble utgitt 17. september 1980


== Sporliste ==
Alle spor skrevet av Phil Lynott, unntatt hvor annet er nevnt.

«Dear Miss Lonely Hearts» (Jimmy Bain, Phil Lynott) – 4:11
«King's Call» – 3:40
«A Child's Lullaby» – 2:43
«Tattoo (Giving It All Up for Love)» – 3:21
«Solo in Soho» – 4:15
«Girls» (Jimmy Bain, Phil Lynott, Brian Robertson) – 4:00
«Yellow Pearl» (Phil Lynott, Midge Ure) – 4:06
«Ode to a Black Man» – 4:06
«Jamaican Rum» – 2:43
«Talk in '79» – 3:00
Nyborg-Klauvaneset

Nyborg-Klauvaneset er en åtte km motorveistrekning under planlegging i Åsane bydel i Bergen. Byggekostnadene vil være på omkring 5,4 milliarder kroner. Tidspunkt for anleggsstart er ikke klar, men er nevnt i NTP 2018–2029 som «E39 Vågsbotn – Klauvaneset». Strekningen er en del av veiprosjektet Ringvei Øst.
Prosjektet inneholder blant annet Nyborgtunnelen som vil gå fra et kryss ved dagens IKEA på Nyborg i Åsane til Klauvaneset ved Nordhordlandsbrua på Europavei 39. Prosjektet har vært planlagt siden 1969. I NTP 2018–2029 indikeres det 3,9 milliarder kroner statlig finansiering og 1,5 milliarder kroner annen finansiering.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Statens vegvesens prosjektside
Marit Pia Jacobsen

Marit Pia Jacobsen (født ??) er en norsk skuespiller 


== Filmografi ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marit Pia Jacobsen på Internet Movie Database 
(en) Marit Pia Jacobsen hos The Movie Database
Rodney Strasser

Rodney Strasser (født 30. mars 1990 i Freetown) er en fotballspiller fra Sierra Leone. Han spiller som midtbanespiller på AC Milan.


== Eksterne lenker ==
(en) Rodney Strasser – FIFA 
(en) Rodney Strasser – UEFA 
(en) Rodney Strasser – Transfermarkt 
(en) Rodney Strasser – national-football-teams.com 
(en) Rodney Strasser – WorldFootball.net 
(en) Rodney Strasser – Soccerbase.com 
(en) Rodney Strasser – FootballDatabase.eu 
(en) Rodney Strasser – Soccerway 
(en) Rodney Strasser – FBref 
(es) Rodney Strasser – as.com