jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Richard M. Daley

Richard Michael Daley (født 24. april 1942 i Chicago) er en amerikansk politiker som i perioden 1989 til 2011 var borgermester i Chicago. Han er sønn av den tidligere borgermesteren Richard J. Daley og vokste opp i den sørvestlige arbeiderklassebydelen Bridgeport i Chicago.
Han er doctor juris fra DePaul University i Chicago. Utover på 1970-tallet satt Daley i delstatsforsamlingen i Illinois i Springfield og i perioden 1980 – 1989 var han statsadvokat i Cook County. I 1983 stilte han for første gang til valg som borgermester i Chicago for demokratene, men tapte dette valget. I 1989 ble han imidlertid valgt og han ble innsatt i embetet 24. april, dagen han fylte 47 år, og har siden sittet som borgermester. 24. april 2009 hadde han ha sittet borgermester i 20 år. 7. september 2010 annonserte Daley at han ikke ville ta gjenvalg i 2011.I april 2005 ble han av Time Magazine utnevnt til den dyktigste av borgermestrene i de fem største byene i USA, samtidig som de påpekte hans «keiserlige» stil og makt. Daley er kjent for å ha rustet opp kollektivtilbudet, nettverket av sykkelstier, turismen, bygging av Millennium Park, styrket byen miljøtiltak og utviklet flere av byens nedslitte strøk. Han bemerket seg i arbeidet med å få Sommer-OL 2016 til Chicago, ref Chicagos søknad for OL 2016, noe han imidlertid ikke fikk gjennomslag for til slutt.
Han har blitt gjenvalgt med rundt 70 % av stemmene, blant annet ved valgene i 1999, 2003 og 2007.
Han har hele tiden vært motstander av Krigen i Irak og han er tilhenger av våpenkontroll. Han har innførte et de facto forbud mot håndvåpen i Chicago.
Kun få timer etter at Barack Obama annonserte sitt kandidatur for presidentembetet gikk Daley ut med sin støtte til ham.

		
		


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Chicagos offisielle internettsider
Mona Helen Skorstad

Mona Helen Skorstad Døvle (født 3. februar 1990 på Ellingsrud i Oslo) er en norsk håndballspiller. Hun er gift med tidligere fotballdommer Trond Ivar Døvle.
Skorstad spilte juniorhåndball på Ellingsrud IL, og gjennom et klubbsamarbeid spilte hun også eliteseriehåndball for Toten Håndballklubb i sesongen 2008-2009. Samme sesongen var hun kaptein for Ellingsrud, og tok laget til seier i Petter Wessel cup (uoffisielt NM for junior) i januar.
Hun spiller helst back, men med sin allsidighet kan hun spille flere posisjoner. Hun gikk på idrettsfag ved Bjerke videregående skole fra 2006 til 2009, sammen med blant andre håndballvenninnen Marie Lindvik Jørstad, turneren Sandra Ostad og fotballspillerne Mathis Bolly og Preben Mankowitz. 


== Se også ==
Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
idrett.speaker.no Presentasjon på Toten håndballklubbs hjemmesider.
Orkanen Norbert

Orkanen Norbert er det femtende tropiske syklonen, fjortende navngitte stormen og syvende orkanen i det østlige Stillehavet i orkansesongen 2008.
Syklonen er den første siden 1990 som har blitt navngitt Norbert.


== Meteorologisk historie ==
Norbert ble dannet av et uværsområde nær den meksikanske Tehuantepec-gulfen i slutten av september og begynnelsen av oktober 2008. 4. oktober hadde uværsområdet organisert seg nok til å bli klassifisert som det tropiske lavtrykket 15-E. På det tidspunktet befant systemet seg 370 km sør for Acapulco. Forholdene var såpass gunstige i området at systemet ble antatt å styrke seg ytterligere.
5. oktober viste satellittbilder at vindstyrken hadde økt og National Hurricane Center oppgraderte systemet og ga det navnet tropiske stormen Norbert. Stormen befant seg da 394 km sør for Zihuatanejo. Norbert ble oppgradert til orkan 6. oktober. 7. oktober nådde orkanen kategori 2-status på Saffir-Simpson-skalaen. Over natten viste infrarøde satellittbilder at et øye hadde dannet seg, noe som tydet på at Norbert var i ferd med å øke ytterligere i styrke. Norbert ble siden oppgradert til kategori 3 og få timer senere kategori 4. Neste dag svekket Norbert seg og ble nedgradert til kategori 1 den 9. oktober.Norbert styrket seg til en større orkan 11. oktober og traff land i Mexico som en kategori 2-orkan. Norbert svekket seg og i oppløsning etter hvert som den beveget seg over Fastlands-Mexico og Texas.


== Skader ==
Tre mennesker omkom som følge av orkanens herjinger.


== Referanser ==
Rockeopera

Rockeopera er en musikal hvor musikken er rock, basert på et musikkalbum hvor albumet forteller en historie (konseptalbum). 
De best kjente rockeoperaer er The Who sin Tommy (1969), og Jesus Christ Superstar, (1970) med musikk av Andrew Lloyd Webber. Queen sin superhit «Bohemian Rhapsody» (1975) er en parodi på en rockeopera.
Bukhara internasjonale lufthavn

Bukhara internasjonale lufthavn (IATA: BHK, ICAO: UTSB) er en flyplass som ligger i Bukhara, Usbekistan.


== Ruter ==
Samara Airlines (Samara)
Transaero Airlines (Moskva-Domodedovo)
Uzbekistan Airways (Moskva-Domodedovo, Tasjkent)
Arnljot Gelline

Arnljot Gelline er en svensk legendarisk figur fra vikingtiden, kjent fra Snorres Olav den helliges saga og fra en episk diktsyklus av Bjørnstjerne Bjørnson, utgitt i 1870.Hovedpersonen Arnljot Gelline er en bifigur i Snorres Olav den helliges saga. Han er en skoggangsmann fra Jämtland som lar seg døpe og slutter seg til kong Olavs hær, og deretter dør i slaget på Stiklestad. 
Bjørnsons dikt tar utgangspunkt i Snorres beretning, og bygger ut Arnljots biografi til en tragisk skikkelse med svære krefter, stor livsvilje og en søken etter et høyere formål med livet. I Bjørnsons dikt på femten lange sanger, er innholdet i den første og de syv siste basert på Snorre, mens midtseksjonen, med Arnljots lære- og vandreår blant annet «foran Sydens kloster» og «i nordhavs-tåken», er Bjørnsons eget stoff. 
Diktet veksler mellom ulike versemål og -rytmer.
Diktsyklusen var av forfatteren dedikert til Nordens folkehøyskoler. 
Arnljot Gelline er også gitt en betydelig rolle i Olav Gullvågs stykke Spelet om Heilag Olav, som framføres på Stiklestad.
Arnljot Gelline er protagonisten i den historiske operaen Arnljot, skrevet av Wilhelm Peterson-Berger, som framføres hver sommer på Frösön i Jämtland.


== Referanser ==
Gerd Hennum

Gerd Åse Berit Hennum (født Jarskog 29. desember 1934 i Oslo) er en norsk forfatter og journalist. Hun tok engelsk artium ved Oslo katedralskole i 1953 og Oslo handelsgymnasium i 1954. Deretter oppholdt hun seg i England ett år og tok Cambridge University Certificate of Proficiency i 1955. I 1956 reiste hun til USA som trainee student under American Scandinavian Foundations program. I 1969 avla hun cand.mag. eksamen ved UiO (mellomfag historie og nordisk arkeologi, grunnfag klassisk arkeologi og kunsthistorie) og arbeidet siden som museumslektor ved Oslo kommunes kunstsamlinger (Munch- og Vigeland-museene) inntil 1972. 
Da ble hun ansatt som journalist i Aftenpostens kulturavdeling. I 1986, etter cand.philol. eksamen med hovedfag i kunsthistorie ved UiB (hovedfagsoppgave: Gustav Vigelands hjemstavnskunst, tresnittene), ble hun overført til A-Magasinets stab og arbeidet der som journalist inntil bladet ble nedlagt i 1993. Siden har Hennum virket som frilans forfatter av sakprosa bøker og manuskripter til dokumentarfilmer.
Gerd Hennum debuterte som skjønnlitterær forfatter i 1978 med novellesamlingen Drømmereise etterfulgt av novellesamlingen Vintersolhverv (1988) og romanen Kjærlighetshagen (1991). Som sakprosa forfatter har hun konsentrert seg om kunst- og kulturhistoriske emner. I 1976 viste NRK novellefilmen Blindebukk, basert på Hennums manuskript, regi Istvan Korda Kovacs. Etter Hennums manuskript laget han også dokumentarfilmen Kunsten langs kysten for NRK 1979. Som manusforfatter har Hennum samarbeidet med Media Service AS om dokumentarfilmene En kunstner vender hjem, NRK 1993, Hva et hus kan fortelle NRK 1997, På sporet av beat-bohemene NRK 2003 og Har fortida en framtid? NRK 2010, Broen til Toscana NRK 2015.


== Bibliografi ==
De første nordmenn,(medredaktør og forfatter), Chr. Schibsteds Forlag 1975
Drømmereise, novellesamling, Gyldendal Norsk Forlag 1978
Gustav Vigeland i svart og hvitt, biografi, Fædrelandsvennen Forlag 1985
Ingrid Lindbäck Langaard, biografi, Dreyers Forlag 1987
Vingersolhverv, novellesamling, Dreyers Forlag 1988
Kjærlighetshagen, roman, Dreyers Forlag 1991
Magiske knuter, biografi, Orfeus Forlag 1997
På sporet av beat-bohemene, kulturhistorie, Aschehougs Forlag 1998
Glasskunstneren og maleren Arne Jon Jutrem, biografi, Faktum Orfeus forlagene 1999
Hadeland. En vandring gjennom 3000 år, kulturhistorie, Chr.Schibsteds Forlag AS 2002
Billedhuggeren Gustav Vigeland, barnebok, N.W.Damm 2003
Med kunst som våpen, kulturhistorie, Schibsted Forlagene, 2007


== Verv ==
Nordisk Konstcentrum, styremedlem 1983-1987
Nasjonalgalleriets styre, varamedlem 1982-1984
Norsk Folkemuseums styre, varamedlem 1982-1984
Institusjonen Fritt Ord, styremedlem 1988-2003


== Medlemskap ==
Norsk Journalistlag
Norsk Forfattersentrum
Norsk faglitterær forfatter- og oversetterforening


== Kilder ==
Presentasjon av Gerd Åse Hennum i Forfatterkatalogen på Forfattersentrums nettsider


== Eksterne lenker ==
Om Gerd Hennum, fra Kulturnett
Fylkesvei 7084

Fylkesvei 7084 (Fv7084) går mellom Moen og Vik i Flatanger kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 493 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 FlatangerKvaløyseterveien 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7084
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Fylkesvei 7064

Fylkesvei 7064 (Fv7064) går mellom Toddom og Vestbyen rundkjøring i Namsos kommune. Veien er 2,6 km lang.
Før Vikatunnelen ble åpnet 2004 var veien del av riksvei 769.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 459 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 NamsosGullvikvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7064
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Skipper Worse

Skipper Worse er en roman av Alexander Kielland, utgitt i 1882. 

Men skipper Worse kunne ikke lenger styre seg, han tok tak i vantet, svang seg opp på rekken, og idet han viftet med hatten, ropte han, så det lød over hele Sandsgaard: «Vi kommer sent – Hr. Kunsel! men vi kommer godt!»

Romanen foregår i Stavanger i og rundt handelshuset Sandgaard, som Kielland skapte med familiens eget handelshus, «Jacob Kielland & Søn», som modell. Romanen er en oppfølger til Garman & Worse som utkom i 1880. Men mens den første romanens handling er lagt til 1870-årene, foregår oppfølgeren en drøy generasjon tidligere, i 1840-årene. 
I 1813 skal en Lars Mele ha reddet Jacob Kiellands handelshus fra ruin da noen av firmaets konkurrenter hadde kjøpt opp veksler til et større beløp, for å presentere dem for firmaet til innløsning på et tidspunkt da handelshuset ikke hadde likvide midler. Da Skipper Worse ble utgitt, med en nesten identisk beretning, skal Meles slektning Håvar Larsen, bror til Kiellands stemor Inger Mæle, ha sagt: «Eg e' så forarga på den unge spirrevippen som har skrive om slektå vår.» Romanen gir et bredt bilde av byens ulike miljøer og veksler mellom det gamle handelshuset som vakler i sine finanser, det oppadstigende småborgerskapet dominert av haugianerne og skipperklubben. Boken inneholder erotikk, generasjonsmotsetninger, avsløringer av hykleri, romantikk, miljøskildringer og en saftig frodighet. 
I tillegg til skipper Jacob Worse og konsul Morten Garman er Madam Torvestad en av hovedpersonene. Hun tilhører byens religiøse kretser, og manipulerer sin gifteklare datter Sara inn i ekteskap med skipperen. Romanen ble dramatisert for scenen av Claes Gill og oppført ved Rogaland Teater i 1949, til Alexander L. Kiellands 100-årsjubileum. Claes Gill satte selv i scene, og hovedrollene ble spilt av Ingjald Haaland (skipper Worse), Hjalmar Fries (konsul Garman), Tove Bryn (madam Torvestad), Gretelill Fries (Sara) og Berit Brænne (Henriette).
Romanen ble senere dramatisert for Fjernsynsteatret i 1968, med Lasse Kolstad som skipperen, Ragnhild Michelsen som madam Torvestad og Rolf Berntzen som konsul Garman.


== Referansjoner ==


== Eksterne lenker ==
Skipper Worse fra 1896, fra Prosjekt Runeberg
Utgaven fra 1995 | 1999 | 1999 hos Nasjonalbiblioteket.
Fylkesvei 7066

Fylkesvei 7066 (Fv7066) går mellom Heivika og Duna i Namsos kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen Fylkesvei 464 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 NamsosLøddingsvegen 

Botnavegen 

Endepunkt Duna


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart
Kartverkets norgeskart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7066
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Ningqiang

Ningqiang (kinesisk: 宁强县; pinyin:  Níngqiáng Xiàn) er et fylke i provinsen Shaanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Hanzhong.
Befolkningen er på 329 561 innbyggere i 1999.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Infoside
Zhenba

Zhenba (kinesisk: 镇巴县; pinyin:  Zhènbā Xiàn) er et fylke i provinsen Shaanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Hanzhong.
Befolkningen er på 269 443 innbyggere i 1999.


== Samferdsel ==
Kinas riksvei 210 løper gjennom området. Riksveien begynner i Baotou i Indre Mongolia, fører gjennom Yan'an, Xi'an, Chongqing og Guiyang og ender opp i Nanning i Guangxi. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lokalregjeringens hjemmeside Arkivert 17. september 2008 hos Wayback Machine.
Foping

Foping (kinesisk: 佛坪县; pinyin:  Fópíng Xiàn) er et fylke i provinsen Shaanxi i Folkerepublikken Kina. Det ligger i byprefekturet Hanzhong.
Befolkningen er på 33 853 innbyggere i 1999.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Lokalregjeringens hjemmeside Arkivert 19. desember 2008 hos Wayback Machine.
Ftalater

Ftalater er estere av ftalsyre.  Ftalater brukes hovedsakelig som mykgjørere i plast (primært PVC) og finnes i mange produkter vi bruker til daglig, men er i ferd med å fases ut, da de kan være hormonhermende.
Noen ftalater er klassifisert som reproduksjonsskadelige og skadelige for fosteret. Noen er også klassifisert som miljøskadelige. Nyere forskning tyder også på at barn som utsettes for husstøv med ftalater, oftere har symptomer på astma og allergi.
Ftalatene DEHP, DBP og BBP er forbudt i leker, småbarnsprodukter og kosmetikk. DIDP, DINP og DNOP er forbudt i leker og småbarnsprodukter som barn kan putte i munnen.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Miljøstatus i Norge: ftalater
Miljødirektoratet: Ftalater
St. Hansvollen (Stavanger)

St. Hansvollen, Sankt Hansvollen eller Sankthansvollen er et område i Østre bydel i Stavanger. Ulike skrivemåter brukes.
Navnet Sankt Hansvollen brukes i skriftlige kilder fra 1764. Det er inntegnet første gang på et kart i 1860. Sankt Hansvollen har trolig omfattet området nord for Kyvikmarka og sør for Strømsteinen. Videre fra Blåsenborg i vest til Kjelvene i øst.
Fram til 1851 var Sankt Hansvollen en del av Hetland prestegård. I 1851  kjøpte Carl Petter Nyman eiendommen Kjelvene sammen med Sankt Hansvollen av Staten. Det ble så parsellert opp i mindre tomter, og ble i hovedsak utbygd i løpet av 1850- og 1860-årene.
Sankt Hansbekken startet tidligere øverst i dagens St. Hansgata, og endte i Strømsteinen, men er nå lagt i rør. Tilknyttet bekken lå Verket på 1700-tallet.
Johanneskirken har trolig navnet sitt etter Sankt Hansvollen. Røys forteller også et sagn om sankt Hansbekken, og han gjetter at det kan ha vært en kirke her.Ved krysset Pedersgata med Skippergata er Sigbjørn Obstfelder født, og han omtalte seg selv i 1887 som en skald fra St. Hansvolden. 


== Referanser ==
Theodor Dahl: Sigbjørn Bukseslider – skald fra St. Hansvolden i Stavanger.
Røys, J. E. Det var de tider. Stavanger, 1952.
Stavanger Aftenblad: St. Hansvollen, 8. desember 1977.
Kjell T. Larsen: Sagn fra St. Hansvollen, Stavanger Aftenblad, 14. desember 1977.
Arne Kvitrud: "Hvor lå Olavsklosteret i Stavanger?", I Ætt og heim, Lokalhistorisk årbok for Rogaland 2006.


== Noter ==
Røykeforbud

Røykeforbud er et forbud mot tobakksrøyking i offentlig rom, også innendørs på restauranter, kafeer, puber og diskoteker. Røykeforbudet er forskjellig fra land til land.


== Norge ==


=== Etter 2000: Røykeforbud grunnet helsefare ===

1. juni 2004 ble røykeforbudet innført i det offentlige rom i Norge, medregnet spise- og utesteder. Røyking er tillatt på uteserveringer, men røyk må ikke sive inn i innendørs lokaler. Elektroniske sigaretter omfattes av røykeforbudet.Røykeforbudet skal også forhindre passiv røyking, som er minst like skadelig som å røyke selv.


=== 1800-tallet: Røykeforbud grunnet brannfare ===
Røykeforbud har også vært knyttet til brannfare, ikke minst til sjøs. 21. april 1858 nedla Drammen politikammer forbud mot røyking på gater, brygger, trelasttomter og andre brannfarlige steder, samt i gårdsrom. Da Ole Bull besøkte byen, skrev politimester Christian Schive ut en bot på 32 skilling til ham for røyking i Drammens gater. Bull forklarte med et smil at han vanskelig kunne unnvære sin sigar: «For å spare så vel Dem som meg selv for mer bryderi, vil jeg gjerne betale ti daler for de sigarer jeg kommer til å røyke på gaten under mitt opphold i Drammen.»Også på Bryggen i Bergen og ved Muren var røyking strengt forbudt. Ettersom Ole Bull ikke var rundhåndet nok med gratisbilletter til bergenspolitiet under åpningen av Norges første nasjonale teater i 1850, skrev de ut bøter når de tok ham med sigaren på disse stedene. Hans svigerinne Marie Bull fortalte at han hver gang betalte sin tidalers bot med ironisk høflighet, mens han dampet på sigaren. Svigerinnen skrev at Bull til og med hadde moro av å gå rundt på Bryggen med en utent sigar i munnen for å drive ap med vakthavende betjent.Bergen politikammer rykket inn sin kunngjøring av 11. januar 1849 i Bergen Adressecontoirs Efterretninger: «Forbudet mod Cigarrygning i Gaderne indskjærpes herved; hvorhos bemærkes, at Bøderne for Overtrædelse af dette Forbud tilfalde Anmelderen.» Boten gikk altså ikke i kommunekassen, men til den som rapporterte røykingen.


=== Christian 4.s røykeforbud ===
Christian 4. syntes ikke at han kunne forby røyking generelt i Danmark, selv om han med tanke på brannfaren forbød røyking om bord i orlogsskipene. I stedet trøstet gaster og offiserer seg med snus på hundevaktene. Derimot forbød Christian 4. røyking i Norge. I 1632 skrev han i Aabent Brev om Tubaksdrikken i Norge at «eftersom os underdanigst andrages den store Skade, som Tubaksdrikken Undersaatterne udi vort Riige Norge tilføier, da haver Vi naadigst for godt anseet dets Indførsel at forbyde...» Forbudet varte i 11 år, men smuglervirksomhet fikk majesteten til å ombestemme seg, og erstatte forbudet med høye avgifter.


== Referanser ==
Holger Holgersen

Holger Beyer Nordal Holgersen (født 30. mai 1914, død 23. april 1996) var en norsk ornitolog og entomolog. Han har hatt engasjement ved Zoologisk museum i Oslo og var en tid lektor ved St. Svithuns skole. Han ble i 1949 ansatt som avdelingsbestyrer ved Stavanger museum. Han var gift med forfatteren Brit Holgersen. Han er far til professor emerita i rettsvitenskap Gudrun Holgersen.
Holger Holgersen ble tidlig interessert i naturen. Særlig hadde han interesse for fugler (ornitologi). Holgersen tok hovedfagseksamen i 1942, i zoologi ved Universitetet i Oslo på en oppgave om Rogalands maurfauna. Han var elev ved Kongsgård skole i Stavanger.Holger Holgersen deltok på Brategg-ekspedisjonen til Antarktis i 1947–1948. Han reiste ved flere anledninger i Europa og Amerika for å studere ornitologi,  En av hans viktigste aktiviteter var ringmerking av fugler ved  Revtangen feltstasjon.


== Entomologen ==
På sine mange utenlandsreiser for Stavanger museum, samlet han også en del insekter. Blant annet fra Malta, Capri og Panama.
Hans store insektsamling  finnes på Stavanger museum. Han mente at en konservator ikke kunne ha den samme slags samling privat, som han arbeidet med på museet. Dette medførte at han i 1949 innlemmet hele sin private samling av maur og sikader i museets samling.
Holger Holgersen var en av de få norske spesialistene på sikader.  Etter pensjonalder, i 1981, konsentrerte han seg særlig om sikader. Han samling bestod av sikader fra hele Norge, foruten Finnmark. Han arbeidet med en fullstendig oversikt over norske sikader, men rakk dessverre ikke å fullføre denne før sin død. Kort tid før han døde ga han sin nyere samling (1981–1996) til Stavanger museum, den bestod av 25 kasser, med maur og sikader.


== Holger Holgersens legat ==
Etter Holgersens død, ble Holger Holgersens legat opprettet i 1998 til minne om Holgersen. Formålet er å yte støtte til fremme av ornitologi og entomologi.


== Publikasjoner ==
Holger Holgersen har skrevet en rekke publikasjoner.  Som entomolog om maur og sikader.


== Heder ==
I 1978 ble han utnevnt til Ridder av 1. klasse av Den Kongelige Norske St. Olavs Orden.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Ottesen, Preben (red.); Simonsen, Jan Henrik; Tunstad, Erik. 1986. Temanummer: Entomologi i Norge 1986. Insekt-Nytt 11 (2) s 15.
Sømme, L. & Hansen, L.O. (bilderedaktør). 2004. Entomologiens historie i Norge. Norsk entomologisk forening * 1904-2004  Norsk entomologisk forening, Zoologisk museum, Universitetet i Oslo. 326 sider. ISBN 82-996923-1-8


== Eksterne lenker ==
Norsk entomologisk forening – for deg som vil lære mer om insekter.
Karlsrud

Karlsrud er et strøk i bydel Nordstrand i Oslo.
Områdets boliglandskap er blokkleiligheter i sør, og hus og villabebyggelse i nord. Karlsrud har en egen grunnskole og t-banestasjon. Like ved Karlsrud skole ligger også Lambertseter videregående skole. Norges største REMA 1000-butikk og Euronics ligger på Karlsrud.


== Referanser ==
Holger Holgersens legat

Holger Holgersens legat er et legat opprettet i 1998 til minne om Holger Holgersen (1914–1996) som særlig forsket på fugler, men også på maur, særlig fra Nord-Norge. Han var en av få norske spesialister på sikader.
Legatets formål er å yte støtte til fremme av ornitologi og entomologi. Overskuddet deles ut årlig, annen hvert år til entomologi og ornitologi. Legatet forvaltes av Stavanger museum.
Alfred Grütter

Alfred Grütter (født 31. august 1860 død 30. januar 1937) var en sveitsisk skytter som deltok under OL 1900 i Paris og Ekstralekene 1906 i Athen.
Grütter ble olympisk mester i skyting under OL 1900 i Paris. Han var med på det sveitsiske laget som vant 300 meter armégevær, 3 stillinger lagskyting. Laget fikk 4399 poeng og Norge som kom på andreplass fikk 4290. De andre på det sveitsiske laget var Franz Böckli, Emil Kellenberger, Louis Richardet og Konrad Stäheli. Det var seks lag som deltok og hvert lag besto av fem skyttere.


== OL-medaljer ==
1900  Paris -  Gull i skyting, 300 meter armégevær, 3 stillinger lagskyting (Sveits)
(1906  Athen -  Gull i skyting, frigevær lagskyting (Sveits))


== Eksterne lenker ==
(en) Alfred Grütter – Olympedia 
(en) Alfred Grütter – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Fylkesvei 7122

Fylkesvei 7122 (Fv7122) går mellom Bjørndalen og Storval i Nærøysund kommune.
Før Trøndelag fylke ble opprettet 1. januar 2018 hadde veien betegnelsen fylkesvei 540 (Nord-Trøndelag).


== Kommuner og knutepunkter ==

 NærøysundValmyrvegen 


== Eksterne lenker ==
Vegvesenets vegkart

(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger Fv7122
(no) Statens vegvesen – trafikkmeldinger
Marie Lindvik Jørstad

Marie Lindvik Jørstad (født 17. januar 1990 på Ellingsrud i Oslo) er en norsk håndballspiller (linjespiller) for Stabæk håndball.
Jørstad spilte juniorhåndball på Ellingsrud IL, og gjennom et klubbsamarbeid spilte hun også eliteseriehåndball for Toten Håndballklubb i sesongen 2008-2009. Samme sesongen tok laget seier i Petter Wessel cup (uoffisielt NM for junior) i januar.
Hun gikk på idrettsfag ved Bjerke videregående skole fra 2006 til 2009, sammen med blant andre håndballvenninnen Mona Helen Skorstad, turneren Sandra Ostad og fotballspillerne Mathis Bolly og Preben Mankowitz.
I 2009 vant Jørstad junior-NM for Stabæk etter finaleseier mot Storhamar Idrettslag.


== Se også ==
Liste over kjente elever ved Bjerke videregående skole


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
idrett.speaker.no Presentasjon på Toten håndballklubbs hjemmesider.