jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Denis Pankratov

Denis Vladimirovitsj Pankratov (russisk: Денис Владимирович Панкратов; født 4. juli 1974 i Volgograd) er en russisk tidligere svømmer som under sommer-OL 1996 i Atlanta vant to gull på 100- og 200 m butterfly og sølv på 4×100 m medley stafett. Pankratov har i tillegg én gull, tre sølv og én bronse fra langbane- og kortbane-VM, samt fem gull og én sølv fra langbane-EM.
Pankratov ble i 1995 og 1996 kåret til både Årets svømmer i verden og Årets svømmer i Europa av magasinet Swimming World Magazine.


== Eksterne lenker ==
(de) Denis Pankratov – Munzinger Sportsarchiv 
(en) Denis Pankratov – Olympics.com 
(en) Denis Pankratov – Olympic.org 
(en) Denis Pankratov – Olympedia 
(en) Denis Pankratov – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Denis Pankratov – databaseOlympics.com (arkivert) 
(en) Denis Pankratov – Swimming Hall of Fame 
(en) Denis Pankratov – swimrankings.net
Marcel de Wolf

Marcel de Wolf eller Marcel Dewolff (født 19. september 1919) er en tidligere fransk turner.
Han var med på det franske laget som fikk bronse i lagkonkurransen ved VM i 1950.Han deltok også ved OL i 1948 og 1952. Her fikk det franske laget hhv. 4.- og 12.-plass. I 1948 fikk han 35.-plass i bøylehest som beste resultat individuelt. Sammenlagt kom han på 36.-plass. I 1952 kom han på 145.-plass sammenlagt. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Marcel de Wolf – Olympics.com 
(en) Marcel de Wolf – Olympic.org 
(en) Marcel de Wolf – Olympedia 
(en) Marcel de Wolf – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert) 
(en) Marcel de Wolf – TheSports.org
Barentshav-klassen

Barentshav-klassen er en skipsklasse kystvaktskip. Fartøyene ble bygget etter spesifikasjon fra Forsvaret og blir leid inn fra Remøy Managment for 15 år.


== Design ==
Skipene er utstyrt for oljevernberedskap og det er montert lenser og utstyr om bord for slike oppdrag. Skipets tanker kan ta imot 1000 tonn oppsamlet olje og kan også drive brannslukking. Klassen er også rigget for å ta om bord NATOs ubåtredningssystem.De tre fartøyene i klassen, sammen med KV «Harstad», KV «Jarl» og KV «Bison», inngår i den nasjonale slepebåtberedskapen som Kystvakten overtok ansvaret for ved årsskiftet 2020.


== Fremdriftssysytem ==
Skipene går på flytende naturgass (LNG) og kombinerer dieselmekanisk og gasselektrisk framdrift. Systemene kan brukes hver for seg eller i kombinasjon for å oppnå høyere hastighet.


== Fartøyer ==
KV «Barentshav» (W340) - IMO:9389356
KV «Bergen» (W341) - IMO:9389368
KV «Sortland» (W342) - IMO:9432646
		
		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1800

Vitenskapsåret 1800 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1800.


== Hendelser ==
Den siste blå antilopen blir skutt på Cape-halvøya.
Alessandro Volta finner opp den galvaniske cellen.
Fredrich von Hahn oppdager sentralstjernen i Ringtåken, en hvit dverg.
Antipodøyene oppdages av besetningen ombord på britiske HMS «Reliance».
William Herschel oppdager infrarød strålning.
Gjær oppdages som en ny måte å framstille øl på. Før 1800 fantes bare spontangjæret øl (lambic).


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Edward Charles Howard, britisk kjemiker.
Rumfordmedaljen – Benjamin Thompson, engelsk-amerikansk fysiker.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		


== Referanser ==
Nikkesmelle

Nikkesmelle (Silene nutans) er en to- eller flerårig plante i nellikfamilien. Planten har mange hvite, "nikkende" blomster med tre grifler. Nikkesmelle har en smalere "blære" (beger) enn slektningen engsmelle.
De nederste bladene er spadeformete, mens de øverste er lansettformet. 
Planten vokser på Østlandet, med spredte forekomster langs Sørlandskysten. Antallet nikkesmeller synes å ha gått tilbake de siste årene.
Nikkesmelle pollineres av nattaktive insekter og derfor åpner blomsten seg først skikkelig om natta, om dagen er blomsten nikkende og kronbladene er krøllet sammen slik at blomsten ser vissen ut. 


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Nikkesmelle – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) Nikkesmelle i Encyclopedia of Life 
(en) Nikkesmelle i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Nikkesmelle hos Artsdatabanken 
(sv) Nikkesmelle hos Dyntaxa 
(en) Nikkesmelle hos ITIS 
(en) Nikkesmelle hos NCBI 
(en) Nikkesmelle hos The International Plant Names Index 
(en) Nikkesmelle hos Tropicos 
(en) Kategori:Silene nutans – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Silene nutans – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons
Pattijoki

Pattijoki er en tidligere kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland.
Kommunen var finskspråklig. Pattijoki hadde 6 095 innbyggere i 2001. 

Den 1. januar 2003 ble Pattijoki kommune slått sammen med Brahestad by.
Raymond Dot

Raymond Dot (født 20. desember 1926 i Puteaux, død 30. juni 2015) var en fransk turner. Han representerte turnforeningen Puteaux.
Han var med på det franske laget som fikk bronse i lagkonkurransen ved VM i 1950. Individuelt fikk han i tillegg bronse i frittstående og skranke. I frittstående var han bare 0,05 poeng fra gullet, som sveitsiske Ernst Gebendinger og Josef Stalder delte.
Han deltok også ved OL i 1948, 1952 og 1956. I 1948, 21 år gammel, fikk han tre fjerdeplasser; det franske laget kom på 4.-plass i lagkonkurransen, og individuelt fikk han 4.-plass i både frittstående og svingstang.
Ved turn-EM 1955 kom han på 7.-plass sammenlagt, og ble Frankrikes beste utøver ved dette EM.
På nasjonalt nivå har han fire franske mesterskap: i 1950, 1951, 1953 og 1954. Seiersrekken hans ble brutt av André Weingand i 1952


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Raymond Dot – Olympedia 
(en) Raymond Dot – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Ketalaks

Ketalaks (Oncorhynchus keta), som også kalles hundelaks, er en laksefisk i slekten stillehavslaks.
Den kan bli opptil 100 cm lang og 15,9 kg, men vanlig vekt er 3–7 kg. Benevnelsen hundelaks har den fått på grunn av sine hundelignende tenner. Den er utbredt i det nordlige Stillehavet fra San Francisco til Hokkaido og Amur og finnes også i Nordishavet fra Mackenzie i Canada til Lena i Sibir.
Arten er satt ut i Beringhavet, Kvitsjøen og Det kaspiske hav. Enkelte eksemplarer er funnet i Norge. Siste sikre funn var i Finnmark i 1977, men det er også et usikkert funn fra Møre og Romsdal i 1990.
I Norsk svarteliste 2007 var ketalaks vurdert til høy risko, men i Fremmedartslista 2018 er den ikke vurdert ettersom den sannsynligvis ikke kommer til å etablere seg i Norge i løpet av 50 år.


== Referanser ==


== Litteratur ==
P. Pethon (1998). Aschehougs store fiskebok (4 rev. utg.). Aschehoug. s. 178. ISBN 82-03-22260-9. 
B.W. Coad. «Oncorhynchus». Freshwater Fishes of Iran. Besøkt 4. februar 2020. 


== Eksterne lenker ==
(en) ketalaks – oversikt og omtale av artene i WORMS-databasen 
(en) ketalaks i Global Biodiversity Information Facility 
(no) ketalaks hos Artsdatabanken 
(sv) ketalaks hos Dyntaxa 
(en) ketalaks hos FishBase 
(en) ketalaks hos ITIS 
(en) ketalaks hos NCBI 
(en) Kategori:Oncorhynchus keta – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Oncorhynchus keta – detaljert informasjon på Wikispecies
Krossved

Krossved (vitenskapelig navn Viburnum opulus) er en busk i moskusurtfamilien. Den kan bli 3-5 meter høy. Det er de små hvite blomstene i midten som setter frukt, de store ytterst er sterile. Krossved har røde steinfrukter. Hele planten er giftig. Bladene ligner lønneblad, og de får en fin, rød høstfarge. Busken sprer seg ofte med rotskudd og rotslående grener.
Busken vokser vilt i Norge opp til Nordland. Artsepitetet opulus kommer fra navnet på et tre hos den romerske forfatteren Varro.


== Kilder ==


== Eksterne lenker ==
(en) Krossved i Encyclopedia of Life 
(en) Krossved i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Krossved hos Artsdatabanken 
(sv) Krossved hos Dyntaxa 
(en) Krossved hos ITIS 
(en) Krossved hos NCBI 
(en) Krossved hos The International Plant Names Index 
(en) Krossved hos Tropicos 
(en) Kategori:Viburnum opulus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Viburnum opulus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Viburnum opulus – detaljert informasjon på Wikispecies
Vulviktunnelen

Vulviktunnelen er en vegtunnel på riksvei 70 i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal. Tunnelen er 250 m lang.
Kansdaltunnelen

Kansdaltunnelen er en 181 meter lang veitunnel på riksvei 70 i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal.


== Se også ==
Gyltunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge


== Referanser ==
Gyltunnelen

Gyltunnelen er en 1 040 m lang veitunnel på riksvei 70 i bygda Gyl i Tingvoll kommune i Møre og Romsdal.


== Se også ==
Kansdaltunnelen
Veitunneler i Norge
Undersjøiske veitunneler i Norge
Saloinen

Saloinen (før 1913: Salo) er en tidligere kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland.
Kommunen var finskspråklig. Saloinen hadde 5 253 innbyggere i 1970.
Salo var fra gammelt av en kjent havn og markedsplass hvor Per Brahe i 1649 grunnla en by som først ble kalt Salo by, men som fra 1652 ble kalt Brahestad.  
Saloinen ligger sør for Brahestad, og kommunen ble slått sammen med Brahestad i 1973.


== Eksterne lenker ==
Artikkel om Saloinen i Nordisk familjebok, bind 24, spalte 489, 1916
Blålyng

Blålyng (vitenskapelig navn Phyllodoce caerulea) er en plante i Lyngfamilien. Det vitenskapelige navnet har den fått fra gresk mytologi – Phyllodoce var en sjønymfe. Planten har rødfiolette blomster som etter hvert går mer over i blått (caeruleus betyr mørkeblå). Den blomstrer i juni-juli, og produserer frøkapsler. Bladene er smale og vintergrønne.
Blålyng vokser i fjelltraktene i sør og helt ned til fjæra ved Nordkapp.


== Eksterne lenker ==
(en) Blålyng i Encyclopedia of Life 
(en) Blålyng i Global Biodiversity Information Facility 
(no) Blålyng hos Artsdatabanken 
(sv) Blålyng hos Dyntaxa 
(en) Blålyng hos ITIS 
(en) Blålyng hos NCBI 
(en) Blålyng hos The International Plant Names Index 
(en) Blålyng hos Tropicos 
(en) Kategori:Phyllodoce caerulea – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Phyllodoce caerulea – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Phyllodoce caerulea – detaljert informasjon på Wikispecies
Lucien Masset

Lucien Masset (født 11. mai 1911) er en tidligere fransk turner. Han representerte turnforeningen Lyon. 
Han var med på det franske laget som fikk bronse i lagkonkurransen ved VM i 1950.Han deltok også ved OL i 1936 og 1948. Her fikk det franske laget hhv 8.-plass og 4.-plass. Individuelt fikk han 21.-plass i frittstående i 1936, mens han i 1948 fikk 20.-plass i frittstående og 11.-plass i svingstang.  
På nasjonalt nivå har han tre franske mesterskap: i 1936, 1937 og 1938.


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
(en) Lucien Masset – Olympedia 
(en) Lucien Masset – Sports-Reference (OL-resultater – arkivert)
Akersvannet

For innsjøen i Rana kommune, se Storakersvatnet.Akersvannet er en grunn og næringsrik innsjø på kommunegrensen mellom Sandefjord og Tønsberg i Vestfold. Vannet har et begrenset nedbørfelt, med bare små tilsig fra Stokkemyra i sørvest og Akersmyra i nord. Utløpet er gjennom Melsombekken i sørøst til Melsomvik. Her har det vært både mølle og sagbruk, og det var Nøtterøy kommune som hadde fallrettighetene. Vannet var fram til 1970-tallet drikkevannskilde for Tønsberg, Nøtterøy og Sandefjord kommuner.  
Vannet lå opprinnelig 16 moh, men er to ganger senket med en meter (1935 og 1967), og ligger derfor i dag 14 moh.Vannet huser en rekke fiskearter, som gjørs, gjedde, abbor, ål, vederbuk, brasme, og sørv. Vannet er særlig kjent for sine storvokste gjedder, og forekomsten av gjørs. 
Hele vannet ble sammen med deler av strandsonen fredet som naturreservat den 2. oktober 1981.


== Se også ==
Aker gård (Tønsberg)


== Referanser ==
Oulujoki (kommune)

Oulujoki er en tidligere kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland. Kommunen var finskspråklig. Oulujoki hadde 5 230 innbyggere i 1963.I 1965 ble størstedelen av Oulujoki kommune slått sammen med Uleåborg. De øvrige delene av kommunen ble delt mellom kommunene Haukipudas, Kempele, Kiminge, Oulunsalo, Tyrnävä, Utajärvi og Ylikiiminki.
Henriette Nilsen

Henriette Nilsen (født 4. mai 1981) er en norsk illustratør og grafisk designer. 
Henriette Nilsen er utdannet i Visuell kommunikasjon ved Kunsthøyskolen i Oslo i perioden 2005-2008. Hun jobber hovedsakelig digitalt med enkle, stramme former og lekne figurer i en grafisk flatestil. Hun har gitt ut småbarnsbøkene Hva liker Muskatt?, som ble med i BLA-kampanjen i 2009, og Hva gjør Pepsi? (2010). Henriette Nilsen bor og arbeider i Kragerø.


== Eksterne lenker ==
Henriette Nilsens nettsider
Temmes

Temmes er en tidligere kommune i landskapet Norra Österbotten i Finland.
Kommunen var finskspråklig. Temmes hadde 726 innbyggere i 1997. 

I 2001 ble størstedelen av Temmes kommune slått sammen med Tyrnävä. De øvrige delene av kommunen ble delt mellom Limingo, Lumijoki og Rantsila.
Konjunkturledighet

Konjunkturledighet betyr at arbeidsledigheten stiger på grunn av lavkonjunktur i økonomien, i Norge og/eller i utlandet. Etterspørselen blant befolkningen synker. Lav etterspørsel medfører at produksjonen går ned. Behovet for arbeidskraft blir mindre, og arbeidsledigheten øker. Dermed blir faktisk BNP lavere enn potensielt BNP. Man får en lavkonjunktur som medfører et negativt produksjonsgap. Arbeidsledigheten blir større enn likevektsledigheten. Lavkonjunktur i et land kan føre til økt konjunkturledighet i land som eksporterer til landet som først opplevde konjunkturledighet.
Vitenskapsåret 1801

Vitenskapsåret 1801 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1801.


== Hendelser ==
Giuseppe Piazzi oppdager dvergplaneten Ceres.
John Dalton formulerer Daltons lov.
Joseph-Marie Jacquard utvikler Jacquard-vevstolen, som styres av hullkort og vever mønstret tøy.
Østerrikeren Karl Leopold Röllig (ca. 1754–1804) finner opp en slags nøkkelharpe, kalt xaenorphica.
Thomas Young oppdager interferensen mellom lysstråler, som påvirker bølgenaturen hos lys.
Charles Hatchett oppdager grunnstoffet som nå kallas niob, Hatchett ga stoffet navnet columbium.
Andrés Manuel del Rio oppdager grunnstoffet vanadin.


== Priser ==
Copleymedaljen: Astley Paston Cooper, britisk kirurg og anatom.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		
		
		
		
		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1802

Vitenskapsåret 1802 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1802.


== Hendelser ==
28. mars – H. W. Olbers oppdager den andre asteroiden Pallas.
Baltimore i delstaten Maryland i USA blir den første byen i verden med gassbelysning.
Anders Gustaf Ekeberg, svensk kjemiker, oppdager tantal.
Lalande-prisen opprettes.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: William Hyde Wollaston, britisk kjemiker og fysiker.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==


== Referanser ==
Kasper Salin-prisen

Kasper Salin-prisen (svensk: Kasper Salin-priset) er en svensk arkitekturpris som deles ut av Sveriges Arkitekter. Prisen ble delt ut første gang i 1962 og er den mest prestisjetunge arkitekturprisen i Sverige. Prisen deles ut hvert år til et svensk byggverk eller gruppe av bygninger av høy arkitektonisk klasse. 
Prisen er oppkalt etter arkitekt Kasper Salin (1856–1919) som var byarkitekt i Stockholm. Den ble innstiftet på grunnlag av en hvilende donasjon fra Salin. 
Prisen deles ut til byggverket og består av et bronsrelieff utformet av arkitekt Bengt Lindroos,  som festes på bygningen. Kopier av prisen gis til byggherren og arkitekten.


== Prisvinnere ==


== Referanser ==


== Eksterne lenker ==
Kasper Salinpriset Arkivert 28. juni 2018 hos Wayback Machine.
Vitenskapsåret 1803

Vitenskapsåret 1803 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1803.


== Hendelser ==
Jacob Berzelius og Wilhelm Hisinger oppdager oksidet til et nytt grunnstoff, cerium. Martin Heinrich Klaproth gjør oppdagelsen samme år uavhengig av Berzelius og Hisinger.
Lazare Carnot publiserer Principes fondamentaux de l'équilibre et du mouvement, der han gjør arbeide til en viktig del av mekanikken.
Lazare Carnot publiserer Géométrie de position om projektiv geometri, der han blant annet diskuterer den geometriske betydning av en negativ rot for en algebraisk ligning.
John Dalton utarbeider sin atomteori.
Claude Louis Berthollet publiserer Essay de statique chimique der han sammenfatter sine ideer om massevirkningsloven. Ideene ble ansett å være uforenlig med atomteorien, så det skulle drøye til 1860-tallet før de ble allment akseptert.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Richard Chenevix, britisk kjemiker.
Lalande-prisen: Giuseppe Piazzi, sveitsisk-italiensk astronom.


== Fødsler ==


== Dødsfall ==

		


== Referanser ==
Tjostolv Moland

Tjostolv Moland (født 28. februar 1981, død 18. august 2013 i Kinshasa i Den demokratiske republikken Kongo) var en norsk reserveoffiser og forretningsmann som grunnla sikkerhetsselskapet SIG-Uganda. Han var fenrik i Hans Majestet Kongens Garde og Telemark bataljon og arbeidet deretter i Afrika sammen med sin venn Joshua French. Moland og French ble først omtalt av pressen i 2009 da de ble anklaget for drap og spionasje i Den demokratiske republikken Kongo.
I 2009 og 2010 ble Moland i to rettsinstanser dømt til døden for fem straffbare forhold. Moland ble dømt for å opprette et kriminelt forbund, spionasje til fordel for Norge, drapet på Abedi Kasongo, drapsforsøk og væpnet ran. Han ble også dømt til 20 års fengsel for ulovlig innehav av krigsvåpen og -ammunisjon. Det ble ikke foretatt obduksjon av avdøde Abedi Kasongo, og det ble ikke fremlagt tekniske bevis under rettssakene.Ettersom dødsdommer på denne tiden ikke lenger ble fullbyrdet i Den demokratiske republikken Kongo, var dommen i realiteten en livsvarig fengselsstraff. Han sonet siden straffen i et militærfengsel i Kisangani og fra desember 2011 i Ndolofengselet i Kinshasa. 
Utenriksminister Espen Barth Eide kunngjorde under en pressekonferanse holdt i Utenriksdepartementet i Oslo den 18. august 2013 at Moland var blitt funnet død i sin celle i Kinshasa på morgenen samme dag. Obduksjonen som ble offentliggjort 28. august, konkluderte med at det ikke var noe kriminelt bak Molands dødsfall, og at han hadde tatt sitt eget liv.Den 9. desember tiltalte kongolesiske myndigheter Joshua French for drap på Moland. I februar 2014 dømte en militær domstol French til livstid i fengsel for drap på Moland.Filmen Mordene i Kongo fra 2018 er basert på historien om French og Moland.


== Referanser ==


== Litteratur ==
Fredrik Græsvik (2017). Dømt til døden i Kongo : Historien om Tjostolv Moland og Joshua French. Kagge. ISBN 9788248921172.
Vitenskapsåret 1804

Vitenskapsåret 1804 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1804.


== Hendelser ==
14. mai – Lewis og Clarks ekspedisjon reiser fra Camp Dubois for å utforske elven Missouri.
Friedrich Sertürner lykkes å isolere morfin fra opium.
William Hyde Wollaston oppdager grunnstoffet palladium og hvordan man framstiller platina.
Jöns Jacob Berzelius oppdager grunnstoffet cerium.
Smithson Tennant oppdager grunnstoffene iridium og osmium.
William Hyde Wollaston oppdager grunnstoffet rhodium.
Alexander von Humboldt oppdager at jordens magnetfelt minsker fra polene til ekvator.
Joseph Louis Gay-Lussac og Jean Baptiste Biot studerer atmosfæren fra en varmluftsballong.
Richard Trevithick bygger sitt første jernbanelokomotiv.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Smithson Tennant, britisk kjemiker.
Lalande-prisen: Karl Ludwig Harding, tysk astronom
Rumfordmedaljen: John Leslie, skotsk fysiker og matematiker.


== Fødsler ==
8. mars - Alvan Clark, amerikansk astronom og teleskopmaker (død 1887)
24. mars – Emil Lenz, baltertysk  fysiker (død 1865)
10. juni - Hermann Schlegel, tysk zoolog (død 1884)
24. juni - Stephan Ladislaus Endlicher, østerriksk botaniker (død 1849)
20. juli - Richard Owen, britisk anatom og paleontolog (død 1892)
14. september - John Gould, britisk ornitolog (død 1881)
24. oktober - Wilhelm Eduard Weber, tysk fysiker (død 1891)
10. desember - Carl Gustav Jakob Jacobi, tysk matematiker (død 1851)
Robert Schomburgk, oppdagelsesreisende (død 1865)
William Stokes, irsk lege (død 1878)
Matthias Schleiden, tysk botaniker (død 1881)


== Dødsfall ==

		
		
		
		


== Referanser ==
Vitenskapsåret 1805

Vitenskapsåret 1805 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1805.


== Hendelser ==
7. april – Lewis og Clarks ekspedisjon forlater Fort Mandan i retning mot Stillehavet.
9. august – Zebulon Pike forlater St. Louis for å utforske elven Mississippi.
16. november – Lewis og Clarks ekspedisjon når Stillehavet ved munningen av Columbia River.
John Dalton publiserer Absorption of Gases, den første fortegnelsen over relative atomvekter.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Humphry Davy, britisk kjemiker.


== Fødsler ==
1. februar – Samuel Earnshaw, engelsk prest og matematiker (død 1888)
13. februar – Peter Gustav Lejeune Dirichlet, tysk matematiker (død 1859)
12. mai – William Rowan Hamilton, irsk matematiker, fysiker og astronom (død 1865)
20. oktober – Gabriel Bibron, fransk zoolog (død 1848)
16. desember – Isidore Geoffroy Saint-Hilaire, fransk zoolog (død 1861)
20. desember – Thomas Graham, skotsk kjemiker (død 1869)


== Dødsfall ==
23. januar – Claude Chappe, fransk oppfinner av den optiske telegrafen (født 1763)
23. desember – Pehr Osbeck, svensk botaniker og oppdagelsesreisende, Linné-lærling (født 1723)
Vitenskapsåret 1806

Vitenskapsåret 1806 er en oversikt over hendelser, prisvinnere, fødte og avdøde personer med tilknytning til vitenskap i 1806.


== Hendelser ==
William Hyde Wollaston patenterer Camera lucida.


== Prisvinnere ==
Copleymedaljen: Thomas Andrew Knight, britisk botaniker og mestergartner.
Rumfordmedaljen: William Murdock, britisk ingeniør og oppfinner.


== Fødsler ==
14. januar – Matthew Fontaine Maury, amerikansk hydrograf (død 1873)
18. februar – Eduard Heis, tysk astronom (død 1877)
3. mars – Anders Gustaf Dahlbom, svensk entomolog (død 1859)
9. april – Isambard Kingdom Brunel, britisk ingeniør (død 1859)
4. mai – William Fothergill Cooke, britisk oppfinner (død 1879)
27. juni – Augustus de Morgan, britisk matematiker (død 1871)
5. september – Fredrik Theodor Berg, svensk lege og statistiker (død 1887)
7. september – Christian August Friedrich Peters, tysk astronom (død 1880)
23. oktober – Adolf Ferdinand Svanberg, svensk matematiker (død 1857)
4. november – Karl Friedrich Mohr, tysk kjemiker (død 1879)
18. november – Charles Léo Lesquereux sveitsisk botaniker og paleontolog, (død 1889)


== Dødsfall ==
28. mai – Olof af Acrel, svensk kirurg (født 1717)
21. juni – Johann Ignaz Schiffermüller, østerriksk zoolog (født 1727)
23. juni – Mathurin Jacques Brisson, fransk zoolog (født 1723)
3. august – Michel Adanson, fransk botaniker (født 1727)
22. august – Conrad Quensel, svensk biolog (født 1767)
		
		


== Referanser ==
Formelsamling

En formelsamling er i dagligtale referert til en trykket samling med anvendte formler som er vanskelig å huske. Det finnes formelsamlinger som omfatter fysikk, kjemi og matematikk, og sogar utgis det også formelsamlinger som omhandler spesifikke matematiske grener som f.eks. økonomi.
I tillegg til å formler inneholder en formelsamling gjerne også andre lignende opplysninger som periodesystemet eller matematiske konstanter som pi.
I de noen sammenhenger er det tillatt å benytte formelsamling ved avleggelse av eksamen.


== Referanser ==