jkorsvik/nowiki_second_scrape_merged huggingface dataset:
Oljelampe

En oljelampe er en lampe som produserer kontinuerlig levende lys i en viss tid ved hjelp av brensel. Det var hovedkilden til kunstig lys helt fra oldtiden og frem til 1800-tallet.
Lampen består av et kar, gjerne av metall eller steintøy, som blir fylt med lampeolje av ulike slag, f.eks. planteolje, dyrefett eller petroleum. Oljelampen lyser ved at en halvveis nedsenket veke trekker til seg olje i den ene enden og brenner i den andre.


== Historie ==
Oljelamper har en lang historie og har blitt brukte i mange kulturer. De er kjent fra historier som «Aladdin og den magiske lampen» og fra den kristne fortellingen om de fem forstandige og de fem uforstandige jentene (Matt. 25:1-13) som måtte vente natten gjennom med oljelampene sine.
I middelhavslandene brukte man oljelamper med olivenolje til godt innpå 1800-tallet, mens i avsidesliggende områder ble de brukt frem til 1900-tallet. I dag blir oljelamper helst brukt til symbolske formål, som til religiøse ritualer i hinduismen og jødedommen.


== Galleri ==

		
		
		
		
		
		
		


== Annet ==


== Eksterne lenker ==
(en) Oil lamps – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
Papilio polytes

Papilio polytes er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i sørøst i Asia


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio polytes tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.

		
		


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio polytes Linnaeus, 1758


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio polytes i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio polytes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio polytes hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio polytes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio polytes – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio polytes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio polytes – www.nic.funet.fi/
Papilio polyxenes

Papilio polyxenes er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i Sør-, Mellom- og Nord-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio polyxenes tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio polyxenes Fabricius, 1775


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio polyxenes i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio polyxenes i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio polyxenes hos ITIS 
(en) Papilio polyxenes hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio polyxenes – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio polyxenes – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio polyxenes – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio polyxenes – www.nic.funet.fi/
Montsant

Montsant  Denominació d’Origen  er et vindistrikt i Catalonia i Spania. Distriktet ligger i provinsen Tarragona, ca. 100 km vest for Barcelona, og er oppkalt etter Montsant-fjella (Sierra de Montsant).
Montsant, som tidligere var en del av Tarragona DO, fikk sitt Denominació d’Origen i 2003.


== Geologi og jordsmonn ==
Vinmarkene ligger på ca. 400 moh. i dalsida i et berglendt landskap, vekslende med olivenlunder og skogkledde lier. Jorda veksler mellom kalkrik leire og forvitringsjord av granitt og skifer.


== Klima ==
Klimaet er middelhavsklima med en viss kontinental påvirkning. Somrene er tørre, og det meste av årsnedbøren på 650 mm faller om høsten. Haglskurer og frost kan forekomme. Temperaturen når opp i 30 °C om sommeren og faller til -5 °C om vinteren.


== Druesorter ==
Godkjente hvite sorter er: Chardonnay, Garnacha, Macabeo, Moscatel, Pansal, Parellada og Trobat.
Godkjente røde sorter er: Cabernet Sauvignon, Mazuela, Garnacha, Merlot, Monastrell, Picapoll, Syrah og Tempranillo


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
http://www.winesfromspain.com
Papilio protenor

Papilio protenor er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever sørøst i Asia.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio protenor tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio protenor Cramer, 1775


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio protenor i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio protenor i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio protenor hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio protenor – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio protenor – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Menelaides) protenor – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio protenor – www.nic.funet.fi/
Catalunya DO

Catalunya  Denominació d'Origen  (DO) (spansk: Cataluña Denominación de Origen) er et av Spanias regulerte vindistrikter. Distriktet ble oppretta i 2001 for å gi anerkjennelse til over 200 produsenter (bodegas) i Catalonia som falt utenfor regionens allerede godkjente distrikter. Distriktet har ingen spesifikk geografisk lokalisering, og finnes spredt over hele regionen.
For de ulike geografisk definerte distriktene i Catalonia, se:

Alella DO
Empordà DO
Conca de Barberà DO
Costers del Segre
Montsant
Penedès
Pla de Bages
Priorat DOQ
Tarragona DO
Terra Alta DO
Cava


== Eksterne lenker ==
Offisielt nettsted 
(en) Catalunya (DO) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons 
http://www.winesfromspain.com
Papilio rutulus

Papilio rutulus er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i vest i USA.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio rutulus tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio rutulus Lucas, 1852


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio rutulus i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio rutulus i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio rutulus hos ITIS 
(en) Papilio rutulus hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio rutulus – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio rutulus – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio (Pterourus) rutulus – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio rutulus – www.nic.funet.fi/
Therese Skauge

Therese Skauge (født 9. oktober 1968 i Sarpsborg) er en norsk danser. Hun er utdannet ved Operaens ballettskole og Statens Balletthøgskole, hvor hun ble ferdig våren 1990. Hun var  ansatt i Carte Blanche fra 1990 til 2008. Hun er idag frilans danser og professor i dans ved Kunsthøgskolen i Oslo (KHIO). 


== Priser ==
Therese Skauge mottok i 2004 Kritikerprisen som danser for sin rolle i I lie, Speak av Ina Christel Johannessen.
I 2006 mottok hun Rolf Gammleng-prisen fra Fond for utøvende kunstnere.
Tanklokomotiv

Tanklokomotiv er et damplokomotiv med forrådet av vann og kull/olje på selve maskinen, og altså ikke i en egen etterhengt vogn (tender), som i tilfelle betegnes som et tenderlokomotiv. Tanklokomotiver ble brukt i tog som ikke kjørte over så lange avstander, som i lokaltog og i skiftetjeneste på stasjoner.
Papilio thoas

Papilio thoas er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i Mellom- og Sør-Amerika.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio thoas tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio thoas Linnaeus, 1771


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio thoas i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio thoas i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio thoas hos ITIS 
(en) Papilio thoas hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio thoas – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio thoas – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio thoas – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio thoas – www.nic.funet.fi/
Tender

En tender, også kalt kullvogn, er en jernbanevogn for vann og kull eller olje som er koblet direkte bak selve lokomotivet, i denne sammenheng også kalt «maskinen». 
Til sammen utgjør maskin og tender et komplett damplokomotiv. Damplokomotiver konstruert slik kalles tenderlokmotiver. Motsetningen er tanklokomotiver der forrådet av vann og kull/olje plasseres på selve maskinen. Tanklokomotiver bruktes der det var god tilgang på vann og kull, som inne på større stasjoner og på lokaltogstrekninger med mange stopp. Tanklokomotiver ble derfor helst brukt til skiftetjeneste på stasjonene og til lokaltog, mens tenderlokomotivenes større rekkevidde var mer anvendelig for tog som skulle kjøres over lengre strekninger uten stopp. Tenderlokomotiver ble etterhvert derfor den mest utbredte damplokomotivtypen.
Tenderen rommer gjerne litt mer enn dobbelt så mye vann som kull målt i vekt. Vanntanken er normalt plassert i nederste del tenderen, og kullbeholderen eller oljetanken oppå (deler av ) vanntanken. Vann er også et mye mer kritisk forråd for et damplokomotiv enn brensel. Dersom man går tom for brensel (kull eller olje) skjer ikke noe mer enn at lokomotivet etterhvert går tom for damp under trykk fordi kokingen opphører. Dersom man går tom for vann er det imidlertid fare for kjeleksplosjon dersom vannstanden på kjelen blir så lav at øverste delen av kjelens røykrør ikke dekkes til med vann. I slike tilfeller må forbrenningen i lokomotivets fyrkasse slukkes. Ved kullfyrte lokomotiver skjer det ved at man rett og slett kaster ut alt brennende og glødende kull.
Koblingen mellom tender og maskin er semipermanent. Den er utført forskjellig fra vanlige koblinger mellom jernbanevogner, siden denne koblingen meget sjeldent trenger løsnes. Oftest er det også en anordning i gulvet slik at tenderen utgjør en naturlig forlengelse av førerrommet bakover slik at fyrbøteren skal ha lett tilgang til kullet som ligger i tenderen.
Noen tendere var utstyrt for dieselolje i stedet for kull dersom de skulle brukes på maskiner som hadde oljefyring i stedet for kullfyring, hvilket ikke var helt uvanlig i damplokomotivenes senere tid. Kullbeholderen ble i slike tilfelle erstattet med en lukket oljetank, men utseendemessig var det nesten ingen forskjell på en kulltender og oljetender.
Papilio ulysses

Papilio ulysses er en sommerfugl i familiegruppen svalestjerter. Den lever i Ny-Guinea.


== Utseende ==
Kroppen har et ytre skjelett (hudplater) som holder de bløte indre organer på plass. Det ytre hudskjelettet er bygd opp for det meste av kitin. Bakkroppens indre organer består av fordøyelsesorganer, forplantningsorganer og åndedrett. Åndedrettet hos sommerfugler foregår ikke ved lunger, men ved at luft hentes inn og ut av kroppen gjennom små hull i hudskjelettet (spirakler). I kroppen er det et svært finmasket system av trakéer som leder oksygenet til kroppens vitale deler. En blodvæske som sirkulerer i kroppen, pumpes rundt av et avlangt rørformet hjerte.
Brystpartiet består for det meste av vingenes muskulatur. Sanseorganer, for syn, smak og lukt er stort sett plassert i hodet. Nervesystemet består av en bukmarg med to nervestrenger og én nerveknute (ganglion) i hvert kroppssegment. Den første nerveknuten, som ligger foran munnåpningen, er spesielt stor og omtales som hjerne.
Larvens hode består av en hard hodekapsel med noen punktøyne. Under øynene er det noen små antenner larven bruker til å finne riktig føde. Larvens bakkropp består nesten bare av fordøyelsessystemet. Dette er ganske kort og mye av maten larven spiser passerer før all næringen er tatt opp. Avføringen kommer ut som små kuler helt bakerst på kroppen. Larvene ånder gjennom åpninger i hudskjelettet (spirakler), langs kroppens sider.


== Levevis ==
Paringen skjer ved sammenkobling mellom de to kjønnene.
Larven er radikalt forskjellige fra de voksne, både i levevis og i kroppsbygning. Larven lever som plantespiser.
Papilio ulysses tilhører gruppen av insekter med fullstendig forvandling (holometabole insekter), som gjennomgår en metamorfose i løpet av utviklingen. Mellom larvestadiet og det voksne stadiet er et puppestadium, en hvileperiode, der sommerfuglens indre og ytre organer endres. Larvens bøyelige og myke kropp omdannes til en puppe med et hardt skall. Når skallet er hardt begynner omdanningen fra larve til den voksne (imago) sommerfuglen. De indre organer brytes i varierende grad ned til en cellemasse. En omorganisering skjer og dyret bygges opp igjen. Puppeperioden varierer etter temperaturen.


== Systematisk inndeling ==

sommerfugler (Lepidoptera)
gruppe / overfamilie dagsommerfugler (Papilionoidea)
familie svalestjerter (Papilionidae)
delgruppe Papilioninae
slekt Papilio
Papilio ulysses Linnaeus, 1758


== Kilder ==
www.funet.fi – Lepidoptera database
Papilionidae – revised GloBIS/GART species checklist Arkivert 9. september 2010 hos Wayback Machine.


== Eksterne lenker ==
(en) Papilio ulysses i Encyclopedia of Life 
(en) Papilio ulysses i Global Biodiversity Information Facility 
(en) Papilio ulysses hos NCBI 
(en) Kategori:Papilio ulysses – bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
(en) Papilio ulysses – galleri av bilder, video eller lyd på Wikimedia Commons 
Papilio ulysses – detaljert informasjon på Wikispecies 
Papilio ulysses – www.nic.funet.fi/